115 



efter engelske Expl, fra Hablnglon, synes at være tilstrækkelig 

 adskilt fra den her omhandlede. Afd. Prof. E. Fries har frem- 

 deles i Herb. norm. Hl, 95 uddelt den samme Plante, betegnet som 

 «P. aspera in P, laxam transiens«, hvilken af IJlytt er bestemt 

 som P. aspera var. laoduscula Blytt. Det er altsaa en for Grøn- 

 land og Skandinavien fælles Art, som har været Gjenstand for 

 forskjellig Tydning, og altsaa trænger til nøjere Undersøgelse. 

 Fries's Betegnelse er for saa vidt ret passende, som den 

 utvivlsomt i Udseende og Kjendetegn slaar midt imellem Poa 

 laxa Munk. og Poa aspera (P. glauca Vahl); derimod tør det 

 neppe opfattes i den Betydning, at den skulde være en Bastard 

 af disse 2 Arter, hvilket sandsynligvis heller ikke har været den 

 afdøde Forfatters Mening, thi i Grønland, hvor den er funden, 

 og hvor P. glauca er meget almindelig, er P. laxa, i det mindste 

 hidtil , ikke bemærket. Den afviger fra F. glauca ved kortere, 

 finere og mindre stive, aldeles jævne Straa, Blade af en mindre 

 blaagrøn Farve, længere, but og noget laset Skedehinde, en 

 kortgrenet, næsten klaseformet Top og Inderavnen med 3 — 5 

 utydelige Ribber. Fra P. laxa Hk. adskilles den ved stivere, 

 smallere og oftest sammenfoldede Blade, en but (ikke spids) 

 Skedehinde, opret (ikke slap og ludende) Top med ru (ikke jævne) 

 Grene og en ved Grunden uldhaaret Inderavne, samt ved rødlig 

 Farvetone paa Smaaax og Straaets Led. Jeg maa derfor paa 

 Grund af disse betydelige Forskjelligheder antage den for at 

 være snarere en selvstændig Art " end en blot Afart af nogen af 

 de nys nævnte Arter, og har foreløbig betegnet den med det af 

 Blytt (som Afart) anvendte Navn «laxiuscula'), der synes at være 

 ret vel passende. 



Tab. 2947. Poa pratensis var. domestica Læstad. 

 (Aet. Holm. 1822). Blandt de talrige Afarter, hvori denne Art 

 med en sjælden Bøjelighed efter Klima, Jordbundsforhold osv. 

 deler sig, er denne, som er almindelig i Grønland, og ligeledes 

 funden i det arktiske Skandinavien, den anseligste. Ved de 

 kraftige Straa, brede og flade Blade, bred og under Blomstringen 



