197. 



tropiske Klimaler saa ofte har paa dem , der ikke ere Landets 

 Børn, forklarer tilstrækkeligt, at Lund ikke senere kastede sig 

 ind paa nye Baner, og det maa derved ikke overses, at han 

 saa meget mere kunde hengive sig til Hvile, som allerede hans 

 fluleundersøgelser havde bragt Videnskaben et Udbytte, som 

 den ikke vil glemme eller ophøre at skatte. Et talende Bevis 

 paa den almindelige Anerkjendelse af og Interesse for hvad 

 Lund har udrettet har man i de Besøg, som han, ogsaa efter 

 at han forlængst havde opgivet al videnskabelig Virksomhed, 

 vedblev at modtage af Rejsende, hvis Vej bragte dem i større 

 eller mindre Nærhed af hans fjærne og afsides, i og for sig 

 interesseløse Opholdssted. Saaledes kom tvende Schweizer- 

 lærde , Professor Hauser og Dr. Clara, som et Par Aar berejste 

 visse Dele af det indre Brasilien med det Hverv at undersøge 

 Indvandrings - Spørgsmaalet, i 1858 i et Besøg til Lagoa 

 Santa for at lære Lund at kjende og høre hans Mening om 

 Sagen. Da L. Agassiz i 1865 kom til Brasilien, satte han sig 

 strax skriftligt i Forbindelse med Lund og sendte tre Medlemmer 

 af den ham ledsagende videnskabelige Stab til Lagoa Santa, af 

 hvilke de to, de Hrr. Orestes St. John og John A. Allen dog 

 kun forbleve der i nogle Dage, hvorimod den tredje. Præpara- 

 tøren Hr. G. Sceva opholdt sig der to til tre Maaneder. I 1868 

 fik Lund endog et meget notabelt Besøg ; Kejseren Dom 

 Pedro Hf, ene Svigersøn, Hertug August af Sachsen (Coburg- 

 Gotha) en Dattersøn af Louis Philippe , gjorde i dette Aar en 

 Rejse i Provinsen Minas-Geraes og benyttede Lejhgheden til 

 at gjøre en Afslikker til Lagoa Santa for at besøge og se Lund. 

 Foruden at den høje Rejsendes Besøg i og for sig maalte være 

 Lund et kjærkomment Aglelsestegn, medførte det desuden den 

 Tilfredsstillelse for ham, at det gav Anledning til Gjenopdagelsen 

 af Maquinéhulen , som havde været Gjenstand for hans første 

 Huleundersøgelser. Denne Hule, som i Følge Lunds udførlige 

 Beskrivelse i Skjønhed langt maa overgaaen hvilkensomhelsl anden 

 af de brasilianske Huler, var i Tidens Løb gaaet i Glemme. 



13' 



