219 



med Dastdelen vendt opad (Tab. V Fig. 4), men de tabe sig snart 

 eller smelte sammen med de andre Karstrænge, som nu og i 

 Resten af Midinerven danne en Bue, som er aaben mod Over- 

 siden ("systéme ouvert« D. C). 



I Bladstilken findes der ligesom i Stænglen og Roden 

 Blødbast indesluttet i Vedmassen. Karstrængsystemet, som er 

 betydelig stærkere udviklet paa Undersiden end paa Oversiden, 

 voxer ved et Kambium, der forholder sig ligesom Kambiet i 

 Stænglen og Roden; det kan ogsaa afsætte Bast indadtil. I den 

 fuldtudviklede Bladstilk har jeg altid fundet en enkelt Kreds af 

 interxylære Blødbastgrupper. De danne en mere tydehg og fuld- 

 stændig Kreds end i Stænglen og Roden, idet de ere forholdsvis 

 bredere (i tangential Retning) og kun hist og her adskilte af 

 smalle Vedpartier (Tab. V Fig. 3). Navnlig er det Tilfældet paa 

 Undersiden, hvor i det hele taget den interxylære Blødbast er 

 stærkest udviklet ligesom Vedmassen, hvori den er indlejret. 



Den interxylære Blødbast fortsætter sig endog et Stykke op 

 i Midtnerven i Bladpladen (Tab. V Fig. 4). Den taber sig lidt 

 efter lidt op efter, idet den rykker længere ud mod Periferien af 

 Vedmassen og efterhaanden smelter sammen med den normale 

 Blødbast, indtil den tilsidst forsvinder. 



Indenfor Vedmassen i Bladstilken findes en svagt udviklet 

 Marv, som bestaar af meget smaa Celler. Udenfor den normale 

 Blødbast findes Grupper af Sejbast, som dog næsten mangle paa 

 Oversiden. 



Karstrængene forgrene sig rigt i Bladet, men ere med Und- 

 tagelse af Midtnerven og et Par af de større Sidenerver ikke 

 fremtrædende paa Undersiden af Bladet; de ligge midt inde i 

 Bladkjødet. Enderne af dem bestaa udelukkende af korte , tyk- 

 væggede porede Celler, som nærmest maa betegnes som Sten- 

 celler. I et Tværsnit af Bladet vil man næsten altid finde saa- 

 danne Celler. At de altid staa i Forbindelse med Karstrængene, 

 og at det ikke er isolerede Grupper, har jeg overbevist mig om 

 ved at behandle Blade med kanadisk Balsam, hvorved de bleve 



