224 



fandt interxylær Bast, saaledes fandt de Harv det heller ikke 

 hos andre med Strychnos beslægtede Loganiaceer. 



Salvadoraceernes systematiske Plads har hidtil været meget 

 omstridt. De ere saaledes af forskjellige Forfattere M stillede i 

 JNærheden af Chenopodiaceerne og Amarantaceerne, Ardisiaceerne 

 (Myrsineerne), Oleaceerne, Ehretiaceerne og Verbenaceerne og 

 mellem Plumbagineerne og Plantagineerne. Den anatomiske 

 Bygning vil muligvis kunne give Bidrag til Løsningen af Spørgs- 

 maalet omSalvadoras systematiske Plads. Professor F. Areschoug 

 gjorde opmærksom herpaa paa Naturforskermødet i Stockholm, 

 efter at jeg havde meddelt Resultatet af mine Undersøgelser. 

 Han fremhævede navnlig Bygningen af Bladene, som mindede 

 om Bladene hos Mesembrianthemum, hvad jeg ovenfor har paavist, 

 og udtalte sig for Salvadora's Slægtskab med Cyclospermeerne. 



Ogsaa Stænglens Bygning minder ikke saa lidt om visse 

 Cyclospermeer, f. Ex. Nyctagineerne og Mesembrianthemum. 

 Hos disse opstaar udenfor Bladsporstrængene et extrafascikuiært 

 Kambium, der som oftest indadtil danner en sammenhængende 

 Masse af Vedceller, i hvilken Karstrængene ligge ordnede i kon- 

 centriske Kredse. I en ældre Stængel finder man altsaa en 

 sammenhængende Vedmasse, som indeslutter en Mængde Blød- 

 bastgrupper. Men Karrene ligge altid lige indenfor disse, og 

 antyde, at det maa opfattes som Karstrænge, der ere forbundne 

 af Vedceller. Marvstraaler mangle som oftest-). 



Stængelbygningen hos Salvadora kan opfattes som en videre 

 Udvikling af Stængelbygningen hos Nyctagineerne og Mesem- 

 brianthemum. Hos sidstnævnte Slægt optræder det extrafasci- 

 kulære Kambium i Prokambialringen, umiddelbart udenfor Kar- 



M Cfr. Lindley, The vegetable Kingdom., 1S53 P. 652. 



') Til Sammenligning henvises til: Regnault, Recherches sur les afflnités 



de struclure des tiges des plantes du groupe des Cyclospermées. Ann. 



d. se. nat. 4 sér. T. XIV, 1860. P. 73, og O. G. Petersen, Bidrag til 



Njctaginé- Stængelens Histiolosi og Udviklingshistorie. Bot. Tidsskr. 3 



Række, 3 Bd. 1879, P. 149. 



