225 



strængene. Hos Salvadora findes intet extrafascikulært, men et 

 normalt Kambium. Dernæst dannes indadtil en sammenhængende 

 Vedmasse, som indeslutter en Mængde Blødbastgrupper. IVIen 

 Karrene ligge her ikke i Grupper indenfor disse, men ere jævnt 

 fordelte i Vedmassen. Marvstraaler findes rigeligt, men de ere 

 ogsaa fundne hos visse Nyctagineer^). Den normale, centripetalt 

 dannede Blødbast er hos Salvadora svagt udviklet ligesom hos 

 Nyctagineerne og Mesembrianthemum den Blødbast, der dannes 

 udadtil af det extrafascikulære Kambium. 



Den anatomiske Bygning tyder altsaa paa, at Salvadora bør 

 stilles i Nærheden af Cyclospermeerne, hvorhen den alt tidligere 

 er regnet. Nu er ganske vist den anatomiske Bygning ikke alene 

 afgjørende, men den bør tages med i Betragtning. En sikker 

 Afgjørelse kan kun naas ved tillige at sammenligne andre Forhold, 

 navnlig Blomsternes Bygning, hvad jeg ikke har havt Lejlighed 

 til, og hvad der ogsaa har ligget mig fjernere, da det kun har 

 været min Hensigt at foretage en anatomisk Undersøgelse. Jeg 

 haaber imidlertid, at denne vil kunne bidrage til at opklare Sal- 

 vadoras systematiske Plads. 



Kjøbenhavn, i Oktober 1880. 



Forklaring af Taylerne. 



Alle Figurerne ere af Salvadora persica og ere udførte ved Hjælp af 

 Tegneprisme med Seibert og Kraffts Mikroskop Obj. I, II, III, V, VII, Oc. O- 



X betegner Ved, i interxjlær Biodbast, n normal Blødbast og Kambium, 

 s Sejbast, si Sirør, ad Adjunktivceller. 



Tab. V. 



Fig. 1. Tværsnit af en ældre Stængel (^^/i). 



Fig. 2. Tværsnit af en ældre Rod. Barken og den normale Blødbast ere 



udeladte (^%). 



Fig. 3. Tværsnit af en Bladstilk ("/i). 



Fig. 4. Tværsnit af den nederste Del af Midtnerven i et Blad ('%). 



Fig. 5. Tværsnit af den normale Blødbast i en Rod ("Vi). 



Fig. 6. Tværsnit af den normale Blødbast i en Stængel ('^'/i). 



M O. G. Petersen 1. c 



