^. 70 ^ 



om, hvorvidt den af afdøde Uektor Espersen udarbejdede born- 

 holmske Ordsamh'ng maalte egne sig til Udgivelse i den fore- 

 liggende Form. Kfter at have gjort] os bekjendte med det 606 

 Kvarlsider omfattendej Manuskript, ere vi enstemmig af den For- 

 niening, al delte Spurgsmaal maa besvares bekræftende, og at 

 Rektor Espersens efterladte Arbejde fuldt vel fortjener at ud- 

 gives saaledes, som det foreligger fra hans Haand. Ikke alene 

 Pietetshensyn lil den afdøde Forfatter, men lige saa meget 

 Hensyn li! Videnskabens Tarv synes os at paabyde denne 

 P'remgangstnaade; hvorimod vi Iro at maatte fraraade, al det 

 foreliggende Arbejde forinden det udgives modtager nogen Ud- 

 videlse, Beskæring, Ændring eller Omarbejdelse fra fremmed 

 Haand. 



Endskjønt Espersens Arbejde er aflattet i lexikalsk Form, 

 og det vel tør antages, at dets Forfatter har haft til Hensigt, i 

 Overensstemmelse med den oprindelige Plan, at forudskikke del 

 en samlet Udsigt over Sprogartens hele Væsen og Stilling, saa 

 indeholder det dog et rigt iVlateriale lil Fremstillingen af den 

 hele Sprogbygning, baade Lydlæren, Formlæren og Sætnings- 

 læren; ligesom der ogsaa stadig er forelaget Sammenligning 

 saa vel med dansk, svensk og islandsk Skriftsprog som ogsaa 

 med danske, svenske og norske Sprogarter, saa godt som delle 

 lod sig gjøre med de paa Udarbejdelsestiden tilgængelige Hjælpe- 

 midler. Mange viglige Arbejder paa dolte Omraade — blandt 

 hvilke kan nævnes Rydquists Svenska språkels lagar (hvoraf kun 

 Isle Del var udkommen inden 1857), Rietz' Svenskt Dialekt- 

 lexicon, Molbechs Dansk Glossarium og 2den Udgave af sammes 

 danske Ordbog, Ivar Aasens 2den Udgave af Norsk Grammalik 

 og at Norsk Ordbog, Egilssons, Fritzners, E. Jonsons og Cleasby- 

 Viglussons oldnordisk- islandske Ordbøger, Lyngbys, Koks, 

 Warmings og Dyrlunds Bidrag til Beskrivelse af danske Land- 

 skabsmaal, Mollers, Linders, Sidenbladhs, Bååfs, Holbergs 

 Djurklous og fleres Arbejder over svenske Dialekter — ere siden 

 fremkomne, og deres Benyttelse vilde vel kunne have tjent til 



