34 



Calabrien, Sicilien og Apulien'> '). En anden tydsk Krønike 

 lader ham sige:-) «Tres baratores seu guillatores fuerunt in 

 mundo: Moses, Christus et lV1ahomet.» Dette sidste Paafund, 

 der efter al Kritik umulig kan tillægges denne Fyrste, men for- 

 modentligen en eller anden Tilhænger af Averrhoes, har igjen 

 fremkaldt Antagelsen, at Frederik II var Forfatter til det ofte om- 

 talte, men rimeligvis aldrig existerende Skrift «de tribus impo- 

 storibus«. — At Kongen imidlertid stod i videnskabelig Brev- 

 vexling med Islams Philosopher beviser tydeligen nok en Codex 

 Arab., tilhørende det Bodleyanske Bibliothek, under Titel: »De 

 Sicilianske Spørgsmaal« ^). Han fremstiller heri 4 a 5 Spørgs- 

 maal til Besvarelse, nemlig: hvorvidt Verdens Evighed kan be- 

 vises; hvad Theologiens Formaal er som Videnskab; hvor mange 

 Videnskabens Grundkategorier ere, og om 10 er det faste Tal; 

 hvilke Beviserne ere for Sjælens Udødelighed; endelig hvorledes 

 man skal forklare sig Muhammeds Udsagn: « den Troendes Hjerte 

 er imellem den Barmhjertiges to Fingre », 



Omtrent fra 1246 forsvinder Siciliens arabiske Befolkning 

 eller blandes, uden at efterlade videre Spor, med Øens øvrige 

 Indbyggere, endskjøndt vi rigtignok fra muhammedanske Hi- 

 storieskrivere have en Beretning, at endnu ved 1260 iagttoges 

 den 5 Gange daglig foreskrevne muhammedanske Bøn af Islams 

 Soldater i Manfreds Leir. — Med Hensyn til Sproget havde det 

 Arabiske neppe nogensinde fortrængt hos den almindelige Be- 

 folkning det Græsk-Romanske Element, og i den store Samling 

 af Aktstykker, vi have foreliggende i omhyggelig Udgave'*), finde 

 vi som oftest Græsk og Arabisk ved Siden af hinanden, sjælden 



') s. la chronica di Salembeni, p. 3, 168. 



') Cfr. Muratori, Rer. Ital. scriptores, t. III, p. I, pag. 585. 



S) V. Cat. bibl. Bodl. Ål. Nicoll, Vol. II, p. II, p. 582—83 og Journ. Asiat. 



1853, p. 240. Forfatteren Ibn Sab'in (f 1271), gav selv sit Arbeide Navnet 



»al mesåila-s-Siqeliah' , der findes i Slutningen af Haandskriftet. cfr. 



Bibi. Arab. Sicula, p. 573. 

 *) Diplomi Greci ed Arabi di Sicilia, pubblicati nel testo originale, tradotti 



ed illustrati da Salvatore Cusa, Palermo 1868. 



