43 



Naar iii;m lænker sig Legemel i opreist Stilling, forløber 

 Strengen i de allerfleste Tilfælde fortil, opad og udad gjennem 

 Sclerotica. Den er for det blotte Øie temmelig skarpt begrænd- 

 set, og ved en svag Forstørrelse finder man, at Sclerolicas 

 1'raade hefte sig paa dens Udside med afrundede IJundter, men 

 deres Forløb afbrydes pludseligt, saa at man ikke kan forfølge 

 samme lUmdt paa begge Sider af Strengen. Den har en vis 

 Tykkelse eller Urede, fordi man kan trælTe den i flere, ved Si- 

 den af hverandre værende lodrette Snit; Tykkelsen er imidlertid 

 no.^et forskjellig, i Almindelighed dog som en jevnt fin Sytraad. 

 Strengens forreste Ende indad mod Øiets Indre bliver oftest 

 noget tykkere og hænger med en bredere Irompetformig Til- 

 heftning temmelig fast til Udsiden af Chorioidea, fra hvilken den 

 ikke uden med en vis Vold lader sig løsne; soni bekjendt 

 hænge ogsaa Nethinden, Pigment og Chorioidea nølere sammen 

 i Egnen af iMiicula lutea end andetsteds. Undertiden er denne 

 Ende dreven halvkugleformigt i Veiret, eller der findes enkelte 

 frie Trevler, som ere løsrevne fra Chorioidea. Strengens bage- 

 ste Ende bliver ligeledes bredere især nedentil og taber sig efter 

 et kortere eller længere Forløb i det Bindevæv, der bedækker 

 Udsiden af Sclerotica; man kan træfte denne Ende hængende 

 frit udenfor Sclerotica. Breden af Strengens forreste og bage- 

 ste Ende kan tiltage saa stærkt, at hele Strengen faaer en Time- 

 glasform og er indkneben stærkt paa Midten; denne Form er 

 ikke ualmindelig, og Strengen er i saadanne Tilfælde gjerne 

 tykkere og bredere end ellers. Forresten er snart den forreste 

 snart den bageste Ende stærkest udvidet. Sclerotica er sædvan- 

 ligt udhulet saavel paa sin forreste som bageste Flade paa det 

 Sted, hvor Strengen gaaer igjennem, saa at den i sin Helhed 

 bliver tyndere her. Imidlertid kan man dog ikke i Regelen 

 med det blotte Øie finde Strengens Ender, naar man betragter 

 Sclerotica fra Indsideji eller Udsiden. Kun undertiden er Stren- 

 gens forreste Ende betegnet ved en lille flad Fordybning eller 



