176 



skydes og flyttes — hvilken Bevægelse, man bedst kan tænke sig 

 under Form af en stedse tiltagende Skelen i Retningen opad 

 og tilsidst indad, saaat Øieæblet kommer til at udøve et fortsat 

 Tryk imod Omgivelsen dog nærmest imod den stærke hindeagtige 

 iNIellemvæg mellem de to Øiegruber — netop derved bliver det 

 da let forstaaeligt, at det Usymmetriske i Flynderhovedets Byg- 

 ning er stærkest udpræget i Øieregionen. Det Afsnit af Kranier, 

 der ligger foran Øinene, er i Reglen langt mindre usymmetrisk, 

 og det bagved disse liggende Parti , den egentlige Hjernekasse, 

 er, som bekjendt, kun mere umærkeligt bleven forstyrret i sin 

 Symmetri. 



At en Bevægelse af Øiet, som den, der paa en saa utve- 

 tydig Maade laa udtalt i den osteologiske Bygning af 

 Hovedet hos enhver udvoxen Flynder, virkeligen ogsaa fandt 

 Sted i Fiskens yngste Alder, om ikke lige tidligt hos de for- 

 skjellige Grupper af Flyndre, var jeg saa heldig samtidigen at 

 kunne oplyse i den nævnte Afhandling ved Hjælp af hine smaa, 

 vandklare, i det aabne Hav fangne «plagusia»agtige Flyndre. 

 Disse endnu næsten symmetriske Flynderformer frembøde mig 

 nemlig forskjellige Trin i denne Gjennemgang igjennem Hovedet, 

 idet Blindsidens Øie i forskjellig Grad var trængt frem i den 

 Tunnel, som Øiet ligesom banede sig opad og over imod den 

 modsatte Side af Hovedet, eller hvoraf det endog, for det ene 

 Exemplars Vedkommende, var ifærd med at gaa ud paa Hovedets 

 Øieside, som dennes øvre Øie. Til Understøttelse for den 

 hævdede Anskuelse kunde jeg endeligen i samme Afhandling 

 dels fra Literaturen dels fra egne Iagttagelser anføre ikke faa 

 Exempler paa Standsningsdannelser, der alle noksom be- 

 kræftede, at for at forstaa den endelige Uddannelse af en hvilken- 

 somhelst Flynderform, maatte man holde tre Faktorer i dennes 

 Tilbliveu vel ude fra hinanden, nemlig: den mere alminde- 

 lige Skjævhed eller Asymmetri i hele Fiskens Bygning, 

 Omdreiningen af visse Partier af Hovedet og Omflyt- 

 ningen i disse (S. 150 — 51). 



