219 



saa fremgaar af denne Sammenstilling en høi Grad af Sandsyn- 

 lighed for, at Pandebenenes og Forpandebenenes An- 

 læg om den tilkommende Blindsides Øie i alt Væsen- 

 ligt allerede har fundet Sted i Fosterlivet og man vil 

 heller ikke, efter hvad vi overhovedet vide om Fosterdannelse, 

 let kunne tænke sig Sngen anderledes. Men herefter kommer 

 det hele Forhold ind under en almindelig biologisk 

 Regel og bliver simpelt nok al oversee: Flynder- 

 UDgerne fødes med en Øiestilling, der er afpasset efter et Liv 

 høiere oppe i Vandel, og som langsomt og efterhaanden bliver 

 mere og mere skjæv, i samme Forhold, som de voxne Fiske 

 ere mere Bunddyr, eller dog i Levemaade og Færd beregnede 

 paa Bevægelse mod en fastere Flade. Heraf den bekjendte 

 lange Række af Overgangsformer, ligefra Hippoglossus pinguis, 

 der ikke i nogen betydelig Grad ændrer den Form, hvori den 

 fødes, og til Tungerne, som ere kastede heelt om paa Siden, 

 Al dog Rækken ikke ganske, begynder med flippoglossus pinguis, 

 men at der endnu foran denne kan stilles en anden Flynder, som 

 endnu mindre fjerner sig fra den symmetriske Fiskeform, frem- 

 gaar af Fig. 7a og 7 5, som fra høire og venstre Side frem- 

 stille Forkroppen af en lille, maaske ikke ganske voxen, omtrent 

 25 mm. lang, oceanisk Flynder, der endnu ikke synes at være 

 opstillet som en egen Form, og derfor her indføres som saadan 

 under Navn af Bascanius tædifem*). 



Ifølge denne LMvikling finder Forf. det altsaa ikke alene i 

 høi Grad sandsynligt, al Pandebenenes og Forpandebenenes An- 

 læg om den tilkommende Blindsides Øie i alt VæsenHgt har 

 fundet Sted under Fosterlivet, men mener endog at vore Kund- 

 skaber om Fosterdannelse ikke let tillade os at tænke Sagen 

 anderledes. Dette sidste Led er en noget stærk Tale at døie 

 for Zoologer i Almindelighed, der vist vanskelig ville kunne gaa 

 ind paa denne Tankegang, men navnlig dog for de allerede 



*) Sé senere. S. 231 flg. 



15* 



