235 



følge den efterhaanden indtrædende Korandring i ØiesUllingen 

 hos samme Individ i Dyrels levende Live. 



Af denne foreløbige Meddelelse fremgaar det, al af ikke 

 færre end sex Arter have Ungerne været Gjenstand for hans 

 Iagttagelser; al hos de Ore Arter af disse Unger naaede Ryg- 

 finnen ikke fremad til den bagerste Rand af det Øie , der kom 

 fra den senere Blindside og dreiede over paa Øiesiden; al hos 

 en femte Art derimod Rygfinnen etterhaanden rykkede frem 

 endog forbi Øiels Forrand, og al saaledes her den unge Flynder 

 snart viste et Stadium, i hvilket Øiet fra Blindsiden syntes al 

 have passeret igjenuem Hovedel mellem Pandebenet og den 

 forreste Del af Rygfinnen, men, da Iagttageren havde paa levende 

 Individer fulgt den hele Gang, vidste han — delte er hans 

 Ord — al Flytningen af det høire Øie alligevel her var sket 

 paa den selvsamme Maade, som hos de foregaaende Arter. 

 I det Væsenhge havde altsaa disse fem Arter ikke frembudt ham 

 andre Fænomener, end saadanne, der kunde synes at bekræfte 

 Malms og Andres tidligere Forklaring af de voxne Flynder- 

 formers Fremkomst fornemlig ved Dreining (Torsion) af en Del 

 af Hovedet og ved Rygfinnens senere Fremadrykning. Men til 

 hans største Overraskelse viste nu den sjette Art, — hvis vand- 

 klare symmetriske Unger havde Rygfinnen naaende næsten til 

 Snuden, som hos mine «plagusia-aglige» og Prof. Se blødtes 

 Bascanius, samt derhos vare allerede saa store, al Agassiz 

 ogsaa en Stund dvælede ved den Tanke, at de maaske igjennem 

 hele Livet vilde beholde den samme Form, — en hel anden Frem- 

 gangsmaade i Øiels Flytning, idet det høire Øie sænkede sig 

 dybere og dybere ind i Hovedet, bevægende sig samtidig opad 

 og noget fremad , og efter Forløbet af meget faa Dage gik ud 

 paa den modsatte Side af Hovedet. Her giver altsaa Iagttagelsen 

 en Flytning af Øiet, som den jeg har skildret og afbildet; kun 

 Tydningen afviger deri, at Øiet siges al gaa under Rygfinnens 

 Rod, mellem denne og Pandebenel. — De Træk, som Prof. 

 Agassiz i sin korte Beretning har givet om den femte og 



16* 



