Den mongolske Invasion havde kun for en korl Tid rystet 

 Islams Kulturforhold; efter den erobrende Races Antagelse af 

 Islam, se vi denne Heligion endnu udbrede sin sidste Glands 

 i flere Retninger, navnlig i Historie og forskjellige af de 

 exakte Videnskaber; den persiske Literatur frembragte i denne 

 Periode sine berømte Repræsentanter for den mystiske Theosophi 

 ISaadi^ Djeldl-ed-lHn IMnii og Hdfiz. Mongolernes Historie er 

 behandlet indtil Hegyndelsen af det 14de Aarhundrede af de 

 omtrent samtidige Historikere Rashid-ed-Din \-\ 1318] og Ahdallah 

 h. Fad/dallah, med Tilnavnet Wassåf ul-hazret ("Majestætens 

 [o: llkhanen Oldjailu's] Historiograph»M), af den sidste i en med 

 rheloriske Vendinger til Modbydelighed udsmykket og forskruet 

 Stil, der svarer til denne korte Glandsperiodes Charakter. Saa- 

 vidt Kunst kan siges at gjøre sig gjældende ved en eiendom- 

 melig Ornamenlur i det muhammedanske Myntvæsen, se vi om- 

 trent det samme Forhold gjenlage sig i dettes Udvikling. Som 

 vi spore Chalifatets Forfald og Opløsningstilstand ved den flyg- 

 tigste Sammenligning mellem de ældre og senere Chalitmynter, 

 derpaa se Barbariet fremtræde i en raa Efterligning af byzantinsk 

 og sasanidisk Stil hos OrioJcider og Seldjuker, indtræder plud- 

 selig en vis Elegance i Præget at de mongolske Berskeres 

 Mynter; den her omtalte SMan G hazan lod for at forherlige sit 

 Navn i Udlandet slaae Guldmedailler til en Værdi af 3, ja endog 

 af 100 Milsqal, for hvilke de hidtil kurserende Guldmynter fra 

 Saladins og den sidste Chalif Mostassims Tid efterhaanden for- 

 svandt''^). Denne store Medaille, der her beskrives efter et Af- 

 tryk, synes at have været en lignende og angiver en vis Maale- 

 stok for den Tids Civilisation; fra dette Synspunkt har jeg an- 

 taget, at den kunde have en større end Curiositets Interesse. 



Idet til Sammenligning her fremstilles nogle Mynter af det 

 herværende Cabinel fra de umiddelbart foregaaende Ukhaner, 



') s. Hist. des Mongols, éd. de Quatremére p. XII, XXXI & I.XVIII og om 



KashId-ed-Di(is Dodsaar ibd. p. XLIII 

 ') Hamraer-Piirgslall, Ges. der llkhane, B. II p. 160. 



