30 



Ved alle tre Arter er der den Ulempe, at de maa anbringes 

 temmelig højt over Jorden for at komme op over de uregel- 

 mæssige Vindkast og Vindstød, der i en mindre Højde og nær 

 ved Huse, Træer o. s. v. vilde gjøre deres Angivelser betyd- 

 ningsløse. Men denne store Bøjde medfører igjen væsentlige 

 Vanskeligheder ved Instrumentets Aflæsning, og man har derfor 

 ved de to sidste Arter anvendt dels mekaniske, dels elektriske 

 Indretninger, der gjorde det muligt at foretage Aflæsningen i en 

 Stue. Men disse Indretninger ville dels medføre Gnidnings- 

 modstand, dels let komme i Uorden, saa at Angivelserne blive 

 upaahdelige. En simpel Indretning af denne Art har Kaptajn 

 Magius oprindelig anvendt paa den første Art af Vindmaalere, 

 idet det vandrette Rør, som tnodlog Vindens Stød , var anbragt 

 paa en Vejrhane, gjennem hvis Axe, som var dannet af Gas- 

 ledningsrør. Luften saa kunde forplantes ved en Kautschukslange 

 hen til et Maalerør, og han overbeviste sig om, at denne Led- 

 ning kunde gjøres saa lang, man vilde, uden at Angivelserne 

 bleve forandrede; men han fremhæver selv den Mangel ved 

 delte Instrument (Drejespidsen), at det let bliver utæt, hvor det 

 Rør, som drejer sig med Vejrhanen, støder sammen med den 

 faste Ledning, og dette gjør naturligvis Instrumentet mindre 

 brugbart. 



Den Vindmaaler, jeg her skal henlede Selska*bets Opmærk- 

 somhed paa, lider ikke af nogen af de anførte Mangler. Den 

 bestaiar ganske simpelt af et lodret staaende Rør, hvis øverste 

 Aabning er noget indsnøret. Dette anbringes i Højden, f. Ex. 

 paa en høj Flagstang, og kan for Sikkerheds Skyld sættes i le- 

 dende Forbindelse med en Lynafleder. Fra den nederste Ende 

 af Røret gaar en Rørledning af Gasledningsrør eller Kautschuk 

 hen til et Maalerør, der kan anbringes i saa stor Afstand man 

 vil fra Spidsen. Saasnart det blæser, bevirker Vinden en Sug- 

 ning i den opstaaende Rørspids, og Styrken af denne Sugning, 

 Formindskelsen i Tryk, kan aflæses paa Maalerøret. Dette Ap- 

 parat er efter Kapt. Magius Iagttagelser, som have været fort- 



