70 



og give Ordre til i Forbandelserne at udhæve ved Navn de 

 enltelle kætterske Sekter M- Han kaldte derpaa de Bortflygtede 

 tilbage til Fædrelandet, overvældede dem med Æresbevisninger 

 til Erstatning for deres Landflygtighed og Forbandelse og op- 

 rejste i deres Navn Moskeer og Skoler, saa at de vandt en 

 betydelig Del Tilhængere. Han grundlagde den store Moske, 

 der først fuldendtes under hans Søn. Saaledes bleve Ashariterne 

 efter mange Prøvelser gjenindsalte i deres Rettigheder, den or- 

 thodoxe Lære anerkjendt, og et nyt Liv oprandt for Sunniterne 

 efter denne kortvarige Kval. Deres Stilling har holdt sig ufor- 

 andret til Nutiden trods enkelte Forfølgelser, de vare udsatte 

 for af heterodoxe Sekter; deres korte Trængselstid foraarsagede 

 dem ingen væsentlig Skade eller Fortabelse af deres gode Navn, 

 ligesaa lidt som Ali, der i 80 Aar under Omayaderne havde 

 været udsat for lignende offentlige Forbandelser". 



Ashariterne vandt da, som vi have set, et afgjort Herre- 

 dømme over alle heterodoxe Sekter og fuldstændig Anerkjen- 

 delse I orthodox Retning, først i Irak under Buiderne omtrent 

 fra A. 380 H., derpaa i Persien under Seldjukerne; herfra ud- 

 bredtes de i Syrien og Ægypten under Ejoubiderne og Mamlu- 

 kerne, og deres Lære indførtes endelig ved Ibn-Tumurt i det 

 vestlige Afrika, hvor den fæstede Rod under Almohaderne. 

 Der er, fortsætter Makritzi^), ingen Sekt mer tilbage i Islam 

 ved Siden af Ashariterne med Undtagelse af nogle spredte Til- 

 hængere af Ibn-Hanbal og Abu-Hanifa, disse sidste bekjendte 

 under Navnet M at urid er^), som forkastede enhver Forklaring 

 af Guds Egenskaber. Denne sidste Anskuelse blev dog betyd- 

 ningsløs, idet Ahmed b. Hanbal og Ashari vare fuldstændig 



') s. Ab. annal. Islam. t. III p. 282. 



'') S. Khithath, Cah. Udg. t. Il p. 358—59. 



') Denne Sekt har Navn efter sin Stifter Abu-Mansur Maturidi 



(t 332 H.), saaledes kaldet efter en lille By Maturid nær ved Samarkand; 



han omtales flere Gange i Hg. Khalfa, s. t. 11 p. SO os v. Kremer, die 



herrschenden Ideen des Islams p. 129. 



