100 



rørdannelse. Denne har jeg overhovedet endnu ikke iagttaget 

 hos nogen Cycadé. 



Kim sækken og Frøhvidens Anlæggelse. 



Inden Kimsækken har fortrængt sine Søsterceller, er den 

 yderst tyndvægget som disse, og den store Celles tynde Væg 

 løsrives i Regelen ved Snit gjennem Æggets Midte, saa at den 

 som en sammenfoldet Sæk ligger mere eller mindre frit i 

 Midten. Søstercellerne ere snart fortrængte; dog har jeg altid 

 fundet, at der tæt om den udvoxede Kimsæk bliver et tyndt 

 Stratum af noget sammentrykte, brunlige, indholdsløse Celler 

 tilbage, som ikke synes at blive resorberede (Tav. III, Fig. 32 

 ved se). 



Har Kimsækken naaet sin fulde Størrelse, forlykkes ogsaa 

 dens Væg (selv før end Frøhviden helt er anlagt), og den 

 bærer tydelige Minder om sin Herkomst, sin Sporetid; Væggen 

 deles i to Lag (Tav. III, 23), af hvilke det ydre viser sig radiært 

 stribet, og den faar Korkens Egenskaber; lagt i Chlorzinkjod 

 (24 Timer og mere) bliver den gul, medens alle omgivende 

 Cellers Vægge farves violette. 



Kimsækken fyldes dernæst med Frøhvide, hvilket som be- 

 kjendt sker uafhængig af Befrugtningen; dog har jeg truffet en 

 hel, ubefrugtet Blomst af Ceratozainia , i hvilken det ikke var 

 sket, der var kun den lomme Kimsækhule. De første Celler 

 opstaa som hos Conifererne og Isoetes ved fri Celledannelse op 

 til Kirasækkens Væg; hurtigt optræder derpaa Celledannelse ved 

 Deling, og idet den fortsættes fortrinsvis ved tangentiale Vægge, 

 opstaar i centripetal L'dvikling et Væv af regelmæssig radialt 

 ordnede Celler (Tav. II, 4, 5 ; III, 2, 3). I Midtlinien af Ægget, hvor 

 disse fra alle Sider fremtrængende Cellerader støde sammen, 

 bliver Ordningen uregelmæssig. I Frøhvidens første Stadium 

 er den et gelatinøst Væv af tyndvæggede, med store Cellekjærner 

 udstyrede Celler, der ikke ere plasmarige. De periferiske Celler 

 dele sig foruden tangentialt ogsaa radialt, og der dannes derved 



