114 



nogle l'aa Gange længere end vide, medens de i den indre Del 

 strækkes paa lignende INIaade i vandret (tangential) Retning; 

 Cellerne i disse to Lag, der ere temmelig skarpt afsatte mod 

 hinanden, krydses altsaa under rette Vinkler. Hos Ceratozamia 

 og Zamia er der vel nogen Forskjel paa Cellerne i den ydre 

 og den indre Del af Stenlaget, men ikke nogen saa betydelig; 

 i den ydre ere de næsten isodiametriske, i den indre strakte 

 i lodret Retning, men de ydre gaa jævnt over i disse (Om 

 Macrozaviia se Heinzel : De Macrozamia Preissii, 1844, p. 36. 

 Miquel har i sin Monografi (15, S. 12) ikke opfattet dette Lag 

 rigtig, idet han betegner del som førende Karslrænge, om jeg 

 ellers forstaar ham rigtigt). 



C. Inderlaget (c i 11, 22, 23 og III, 14) findes vel omtalt og 

 afbildet af forskjellige Forfattere, men ikke alle synes at ville 

 opfatte det som el eget Lag i Integumenlet, snarest som en 

 Del af den med Inlegumentet sammenvoxede Kjærne. Sagen 

 kan jo ogsaa være Tvivl og Meningsforskjel underkastet — hvor 

 skal nemlig Grænsen sættes mellem Inlegumentet (Truglknuden 

 hos nogle) og Kjærnen? Hos Richard (i, p. 179 — 80) angives 

 Inderlaget bestemt at hure til «le calice» — for en Del, thi en 

 anden Del af det er "le péricarpe propremenl diti>; Karsten 

 synes slet ikke at kjende det hos Zamia (7, S. 19o). [Se 

 forøvrigt ogsaa Miquel (19, p. 367; 16, p. 195; 15, p. 9 og 

 Fig. 36), Gris (8, p. 12), Heinzel (I. c. p. 36) o. a.]. 



Til Inderlaget, der f. Ex. hos Ceratozamia i del modne Frø 

 let skilles fra Stenen og Frøhviden som en papirslynd Hinde, 

 maa nu i alt Fald 2 morfologisk forskjellige Lag komme til at 

 høre; for del første del Parenkym. der ligger i Integumentets 

 frie Del inden for Stenlaget (c^ i Fig. 14, Tav. Hl), og som kan 

 følges i den nedre Del af Ægget lige ned til dels Grund, 

 Inden for dette Lag følger, neden for lijærnespidsen, en 

 Flade, i hvilken der hos alle Cycadeer findes el Næt af talrige, 

 indbyrdes anaslomoserende Ivarslrænge. (Cfr. Miquel, 19, S. 

 369; Gottsche 11, S. 384 o. a., saml min Tav. III, Fig. 14 



