164 



havde glemt det gamle Forbud*). Men nu er dette dog blevet 

 noget anderledes. For den, der kommer til Konstantinopel 

 uden Protektion, alene henviist til, hvad han selv formaaer, vil 

 det vistnok ogsaa nu være en Umulighed at faae Adgang til at 

 see i'Sandschak Sherif«, men for flere gunstigere Stillede, der 

 havde historisk Interesse for denne Relikvie, har der dog nu 

 været Mulighed til at gjøre sig bekjendt med den og saaledes 

 til at fremhæve, hvad del her kommer an paa, at dette Banner 

 ikke har nogen Halvmaane-). Sandschak Sherif var Prophetens 

 sidste Fane; som hans første nævnes den, der blev baaret for 

 ham af Bureida, der, da han mødte Muhammed ved dennes 

 Flugt til Medina eller Jathreb (622), ikke blot undlod at tilføie 

 ham noget Ondt, men knyttede sig til ham med sin Stamme 

 Beni-Sahm og med de Ord: "O Guds Sendebud, Du skal ikke 

 holde dit Indtog i Medina uden Fane«, udfoldede sin Turban og 

 bandt den ene Ende af Tøiet til sin Landse , som han løftede 

 foran Propheten^). Heller ikke ellers finder man hos Weil 

 enten med Hensyn til Muhammed eller rned Hensyn til Chaliferne 

 Noget anført om Faner med Halvmaaner, og hertil kommer nu, 

 at da Muhammedanismen fremtraadte som en Protest mod den 

 ældre saakaldte Sabæisme med dens Dyrkelse af Himmellegemerne, 

 synes det lidet troligt, at Muhammed netop vilde have valgt et 

 Himmellegeme som et Mærke for sine Tilhængere. Selv har 

 han sagt til sine Troende: « Kaster Eder ikke ned for Solen, og 



') Resmi Achmed Effendi , Wesentliche Betrachtungen oder Geschichte des 



Krieges zwischen den Osmanen und Russen in den Jahren 1768—1774. 



Aus dem Turkischen ucbersetzt und mit Anmerkungen erlåutert von H. 



Fr. V. Diez. Halle. 18t3. S. 79. J. v. Hammer, Geschichte des osma- 



nischen Reiches. VIII, 337. 

 ^) Andreossy, Constantinopel und der Bosporus von Thiacien in den Jahren 



1812, 1813, 1814 und 1826. Uebersetzt von Dr. Bergk. Leipzig. 1828. 



S. 185. 

 ^) Well, Mohammed der Prophet, sein Leben und seine Lehre. Stuttgart. 



1845. S. 81. 



