185 



unge. Hos Qualea parvijlora og Vochysia cinnamomea, elliptica 

 og rufa var Korkdannelsen overmaade mægtig, hos de tre sidste 

 havde den aflcastet de ydre Lag, saa at jeg ikke kan angive, 

 hvor den opstaar. Hos Salvertia dannes Korken i Cellelaget 

 umiddelbart under Epidermis, hos Vochysia emarginata og Calli- 

 sthene opstaar den to eller tre Cellelag under Epidermis. Hos 

 Qualea- og Erisma' Arierne opstaar Korken bag en mere eller 

 mindre mægtig Sklerenchymring midt i Barken (Tavl. X, Fig. 56, 

 57, XI, Fig. 82). Korkens Delinger foregaa centripetalt. 



Hos samtlige optræde større eller mindre Masser af Skle- 

 renchym i Blødbasten eller i Barkens indre Lag; en bestemt 

 Grændse mellem Blødbast og Bark er ikke altid let at trække, 

 da Barkens inderste Celler hos flere Arter ere tyndvæggede og 

 omtrent af samme Størrelse som Blødbasteos Celler. Under- 

 tiden danner dette Sklerenchym en næsten sammenhængende 

 Ring, som hos Qualea Glaziovii (Tavl. IX, Fig. 45), men ofte 

 optræder det kun i Grupper og uregelmæssigt. Senere opstaar 

 lignende lidt indenfor, om end ikke saa udviklet som første 

 Kreds. Undersøger man disse Sklerenchymcellers Oprindelse, 

 finder man , at de enten kunne dannes direkte eller ved Deling 

 af Barkens eller Blødbastens Celler. Ofte er Sklerenchymet 

 blandet med kortere og videre Stenceller. 



Hos Qualea parvijlora (Tavl. V HI, Fig. 27), Vochysia cinna- 

 momea, V. elliptica, V. rufa, og mindre fremtrædende hos 

 enkelte andre, var Blødbasten overordentUg mægtig og forsynet 

 med en stor Mængde snart næsten runde, snart tangentialt 

 udbredte Sklerenchympartier. Ejendommeligt var Blødbastens 

 Forhold hos disse Arter, dens Celler, som især bestode af 

 Kambiform, forstørrede sit Lumen udadtil, efter hvert som Kam- 

 biet frembragte nye Celler; Væggene synes ved dette at bUve 

 forholdsvis tyndere, og Cellerne kom til i Udseendet at ligne 

 den udenfor liggende storcellede Kork, men den radiale Række- 

 følge, hvori de skulde ligge som dannede af Kambiet, var næsten 

 fuldstændigt udvisket under Udvidelsen. Hist og her fandt man 



