198 



Protoplasma og Næringssafter til et kemisk saa forskjelligt Stof 

 som Gummi hverken bevist eller engang sandsynlig. At Gummi- 

 dannelsen her (dog maaske med Undtagelse af Gummigangene 

 i Veden hos Qxuilea Lunciii) skulde være at opfatte som et patho- 

 logisk Fænomen som hos Kirsebærtræet^) og andre, derimod 

 taler Gummiens Optræden i helt unge Væv og paa bestemte 

 Steder. At Gummidannelsen optræder saa nær Stammespidsen, 

 og i ethvert Fald for en Del synes at have udspillet sin Rolle, 

 naar Stammespidsen har voxet lidt, tyder paa, at den har Be- 

 tydning for Knoppens Væxt, rimeligvis ved at forhøje Turgoren, 

 hvad Hanstein-) antager for Kolleterernes Vedkommende. 



Da Gummien næsten fuldstændigt lod sig opløse i koldt 

 Vand, maa den hovedsagelig bestaa af Arabin^). 



Hos Qualea Gestasiana finder man i Marven og Barken 

 Celler, som ere fyldte med en Slags Slim, der afviger fra 

 Vocliysias Gummi foruden i sin Forekomst, ogsaa ved at være 

 ulige lettere opløselig i koldt Vand. Allerede paa meget unge 

 Stammetværsnit finder man i Marven enkelte store Celler fyldte 

 med Slim. Paa Længdesnit viser det sig at være en Række af 

 Celler, som have opløst sine Tværvægge og ere flydte sammen 

 til en Slimhule (Tavl. XI, Fig. 78); paa Grund af Trykket ere 

 Væggene bugtede ud til alle Sider. Undertiden deltage flere 

 Celler i Bredden til Hulens Dannelse. I Barken finder man 

 lignende (Tavl. XI, Fig. 76, 77). Flere Celler i Bredden deltage 

 i Slimdannelsen, idet de mellemliggende Vægge opløses; hvis 

 man bringer Snittet over i Alkohol, kan man se Rester af 

 Tværvæggene strække sig gjennem den svagt lagdelte Slimmasse 

 (Tavl. XI, Fig. 76), men efter at have ligget en kort Stund i 

 Vand opløses de med Slimet, og man faar kun den tomme 



^) A. Wigand: Ueber die Desorganisation der Pflanzenzelle, inbesondere 

 iiber die physiologisclie Bedeutung von Gummi und Harz. (Jahrbiicher 

 fur -wissenschaftliche Botanik. Hg. von N. Pringsheim. Bd. 3. Berlin 

 1863) Pag. 135. 



^) Hanstein, 1. c. sp. 770. 



') J. Wiesner: Die RohstolTe des Pflanzenreiches. Leipzig 1873, Pag. 36. 



