222 



Naar nu ved disse Forsøg / og /' kun ere lidet forskjellige fra 



p, faas heraf . , 



'^ j — p a _ a ' 



og 



f—p « 



/'— / a~a 



Bestemmes altsaa a og a tilligemed /' — /, saa kan / — p findes, 



og derved kan man indstille Kikkerten paa uendelig fjernt. Jeg 



fandt saaledes, at naar Okularrøret indstilledes paa Il™™.o, var 



d=hQ.b, (i' = 68.0; ved Indstilling paa 12'""\0 var cZ = 69.0, 



ti' =60.0, altsaa faas « = 0.148, «'=— 0.160. Sættes tillige 



/= P— 11, / = P- 1 2 og p = F~ u , faas 



0.148 



M — U == , u = {\ .48. 



0.308 ' 



Ved et Udtræk af 11 '""".s er Kikkerten altsaa indstillet paa uen- 

 delig fjernt. Dette bekræftes ved al maale Afstandene cl og d' 

 mellem Spejlbillederne ved denne Indstilling; de blive da lige- 

 store, hvilket følger af, at i dette Tilfælde er a = go , altsaa 

 d = d'. 



Det anvendte Hulprisma bestod af to rektangulære Glas- 

 F'g- 2. plader a og 6 anbragte i en Messingindfat- 



ning. Deres Længde var 4 Centimeter, 

 deres Brede 2.5 Centimeter. Fig. 2 viser 

 et Gjennemsnit af Apparatet, cc er en fir- 

 kantet Ramme med fremspringende Under- 

 rand dd, imod hvilken den ene Glasplade a trykkes ned. Ved 

 æ anbringes en ganske tynd Glasplade. Derpaa lægges 6 ned, 

 og ovenpaa denne lægges en anden Ramme ee ned, som ved 3 

 Møttriker trykkes ned paa a. Imellem a og 6 dannes altsaa et 

 prismatisk Rum , som gjennem et Hul i Rammen cc kan fyldes 

 med den Vædske, hvis Brydningsforliold skal findes. 



Hele dette Apparat, som jeg vil kalde Hulprismet, stilles 

 nu paa Spektroskopets Bord med den brydende Kant lodret. 

 Det drejes derpaa, saa Lysstraaler, der træde ud af Kollimatoren, 

 Iræfle det under en Vinkel af omtrent 45°. Kikkerten indstilles 



b 



^ 





