223 



paa de tilbagekastede Straaler, og ved Hjælp af Stilleskruer 

 bringes Hulprismet i en saadan Stilling, at begge Billeder af 

 Kollimatorspalten i de to Glasplader komme til at staa lodret. 

 Hulprismet er da rigtig opstillet. Ved Hjælp af Mikrometret ud- 

 maales dernæst Afstanden mellem de to Billeder. Kaldes Kik- 

 kertens Brændvidde P, Hulprismets brydende Vinkel ;:>, saa vil 

 denne Afstand maalt med Mikrometret være p' 



p' = 2Ptgp , 

 hvorfor man dog med tilstrækkelig Nøjagtighed kan sætte 



p' = 2Pp , 

 da p er en lille Vinkel. 



I Virkeligheden stiller Sagen sig dog ikke saa simpelt. De 

 anvendte Glasplader vare ikke fuldkommen planparallele; da deres 

 Sider dannede en lille Vinkel med hinanden, fik man to Spejl- 

 billeder fra hver af dem , og det gjaldt altsaa om at rette den 

 Fejl , som kunde foranlediges derved. Dette kan ske paa føl- 

 gende Maade. 



Lad Fig. 3 forestille et Snit gjennem Hulprismet Jodret paa 

 den brydende Kant; EFGH er den ene Glasplade, GIKL den 

 anden. Vi maa be- Fig. 3. 



tragte dem som Pris- 

 mer , den førstes 

 brydende Kant an- 

 tages at ligge til 

 venstre, den sidstes 

 til højre, deres bry- 

 dende Vinkler be- 

 tegnes med a og /9. 



Lad nu SA være en indfaldende Straale, som træffer Fladen 

 EF under en Indfaldsvinkel ^. Den tilsvarende tilbagekastede 

 Straale er AT, og af denne og de med den parallele dannes 

 det første Spaltebillede i Kikkerten. Den brudte Straale AB 

 danner en Vinkel h med Indfaldsloddet til EF, træffer GH under 

 Indfaldsvinklen c, kastes tilbage og brydes i EF med Indfalds- 



r/ 



