228 



a. Forsøg med Vaud. 



For at finde Hulprismets brydende Vinkel stilledes det tomt 

 paa Spektroskopets Bord, Kikkerten stilledes saaledes, at dens 

 Axe omtrent halverer Vinklen mellem de fra Prismets to Side- 

 flader tilbagekastede Straaler. Som det før er sagt, viser der 

 sig da 4 Billeder af Spalten i Synsfeltet. Lad T og Tg være 

 de Billeder, som hidrøre fra Pladernes ydre Sider, T^ og T^ 

 dem, der hidrøre fra de indre Sider. Vi behøve her kun at 

 bekymre os om T^ og J\_. Mikrometermaalingerne for disse 

 ere angivne nedenunder. 



altsaa er p^ = 10795, 



Da hver Mikrometerenhed svarer til 0".4, saa er Vinklen mellem 

 de fra de to Glasplader tilbagekastede Straaler lig 1° 12', og den 

 brydende Vinkel er derfor kun 36'. 



Dernæst maaltes Afvigelsen a' (egentlig den dobbelte Afvi- 

 gelse). Dette sker i to Afdelinger, da Mikrometret ikke tillod 

 at udmaale hele Spektret i begge Stillinger af det. Først op- 

 stilledes Iljælpeprismet, og Kikkerten indstilledes saaledes, at 

 Z^-Linien viste sig midt i Synsfeltet. Hulprismet fyldes med 

 Vand, stilles paa Bordet og bringes i Hovedstillingen. Spektret 

 udmaales fra B til i?, hvorpaa Hulprismet drejes 180°, bringes 

 igjen i Hovedstilling, og Udmaalingen gjentages. Derpaa drejes 

 Kikkerten, indtil Linierne F og G ses midt i Synsfeltet, og nu 

 gjentages de anførte Operationer. Resultaterne af en saadan 

 Forsøgsrække findes i følgende Tabel. 



