232 



gangsmaaden er forøvrigt den sædvanlige. Hulprismet stilles 

 paa Bordet saaledes, at Himmellyset, som trænger igjennem 

 Kollimatoren B^ kastes ind i Kikkerten ^, og i denne Stilling 

 maales den brydende Vinkel. Derpaa fyldes Prismet med den 

 Vædske, som skal undersøges, og drejes saaledes, at det staar 

 i Hovedstillingen for de af E udtrædende Straaler. Den sorte 

 Linie, som den over e udspændte Traad frembringer i Spektret, 

 viser sig nu, hvis det er en klar Vædske, der fylder Hulprismet, 

 som en skraa Linie; er det en farvet Vædske med anomal Dis- 

 persion, viser der sig ejendommelige Bugter paa den. Denne 

 Linies Skæringspunkter med de Fraunhoferske Linier udmaales 

 derpaa med Mikrometret. Drejes Prismet derpaa 180° og ind- 

 stilles igjen paa Hovedstillingen, faas et nyt Sæt Maalinger, og 

 saaledes bestemmes Afvigelsen. Ved denne iVIethode træde Dis- 

 persionsanomalierne langt tydeligere frem end paa den sædvan- 

 lige Maade. Denne Fremgangsmaade er allerede anvendt af 

 Newton. Som bekjendt har Mousson^ beskrevet et Spektro- 

 skop med denne Indretning, og Kundt'-) har anvendt den med 

 Held til Forsøg og Maalinger. 



Som Exempel paa Anvendelsen af denne Opstilling anføres 

 et Forsøg med Vand. 



Temp. 24°. p = 7844. 



I Tabellen er under M^ og M^ anført Middeltallene, som 

 erholdtes ved de to Rækkers Mikrometermaalinger; ved at gaa 



') Pogg. Ann. Bd. 148, S. 660. 

 ') Pogg. Anii. Bd. 145, S. 67. 



