252 



Det år således ånnu alltjemnt den ganila striden om syrets 

 eller våtets foretråde såsom det framfor andra normerande 

 elementet. 



I fråga om atonitalens storlek har, som bekant, syret såsom 

 enhet långesedan fått lemna plats for våtet. Det år tydligen hår 

 fullkomligt likgilligt, om det ena eller andra foredrages. Beqvåm- 

 lighetsskålen bli de enda afgorande. 1 foreliggande fall år så inga- 

 lunda håndeisen. Det galler ej endast val af enhet for uttrycket af 

 beståmda talstorheter, utan ock såttet, hvarpå atomerna i en forelig- 

 gande forening faktiskt åro bundna eller icke bundna vid hvarandra. 



Tydligare framgår det nu sagda vid anforandet af några 

 exempel. 



Vid kolet intråffar det ovanliga, att de hogsta våte- och 

 syreforeningarna sammanståmma med hvarandra. Formlerna 

 CH^ och CO- hånvisa båda till samma kolets 4-vårdighet. Hår 

 år således ej rum for olika meningar. Man kunde å ena sidan 

 hårieda kolforeningarna ur kolsyran eller å andra sidan uppstålla 

 det lålta kolvåtet som den fjerde typen. Resultatet blef det 

 samma eller den kolets allmånna måttningslag, på hvars fasta 

 grund den nyare organiska kemien uppfort sin ståtliga byggnad. 

 Koloxiden blef å båda sidor på i hufvudsaken samma sått en 

 omåttad forening af underordhad vigt. Kolets 2-vårdighet kan 

 i foljd af dess existens ej bortresonneras. Men man behofver 

 ej deri se annat an ett undantag från en gifveu lag, ej en lag 

 i och for sig af någon allmånnare betydelse. 



Helt annorlunda vid de från kolet steg for steg allt mera 

 afvikande elementerna qvåfve, svafvel och klor med foreningarna: 



H^S SO'- SO'' 



Hci æo ci-o-" cpo'> æo\ 



Råknas endast efter de typiska våteforeningarna, år frågan 

 en gang for alla afgjord. Qvåfvet år 3-vårdigt, svaflet 2-vårdigt, 

 kloren 1-vårdig. 



Syreforeningarna åro med hånseende til elementens forenings- 



