254 



alder bekanta erfarenhetssatsen, enligt hvilken man af de basisha 

 oxidernas samniansåttning, t. ex. Ag^O, Fe O, Fe~ 0^ , SnO-, 

 iitan vidare kan slufa till sammansåttningen af klorider, bromider, 

 amfidsalter o. s. v,, såsom Ag Cl, FeCP, Fe-Br^ , Snl^, SiiS-. 

 Med utstrackningen af denna erfarenhet åfven på de syrerika 

 syrorva, framfor ailt kolsyran , var den stora upptåckten gjord 

 och inom kort också ett namn funnet for begreppets fixerande. 

 Emellertid framgår omisskånneligt af de anforda exemplen, 

 alt det nya måttningsbegreppet, sålunda bedomdt utan alla forut- 

 fattade meningar, ingalunda, såsom man i fortjusningen ofver 

 de sårskildl inom det organiska området så underbart betydel- 

 sefnlla siffertalen endast allt for lått funnit sig foranlåten att 

 anlaga, år ett atesliitande qvantitativt begrepp. Det år ohjelp- 

 ligen, hiiru grimdligt man an må mena sig hafva vederlagt den 

 s. k. eiektrokemiska teorien, på samma gang ett qvalitalivt. Ett, 

 såsom kolel kan sagas typiskt vara det, flervårdigt verkande och 

 med syre eller i sållsyntare fall våte och dess organiska ståll- 

 foretrådare radikalbildande element år till hela sin kemiska natur 

 något helt annat, ån då det sjelf, såsom kolet icke gor, som 

 positiv eller negativ radikal verkar 1- eller 2-vårdigt. Med 

 atomvardets åndring foljer ock en genomgripande forandring af 

 de kemiska egenskaperna ofverhufvud. 



Utan alt nårmare ingå på denna måhånda ånnu allt for 

 mycket forbisedda sida af den foreliggande frågan och for ofrigt 

 hånvisande till det forr af mig i denna del anforda (t. ex. "Ch. 

 d. J-t... 298 ff.), ar for tillfåilet nog at anmårka, att det i foljd 

 håraf alitid maste vara svårigheter underkastadt att for ådaga- 

 låggande af ett elements flervårdighet bringa sådana bevis, som 

 också, då ingen hånsyn tages till denna sida af sporsmålet, 

 ovilkorligen maste erkånnas som afgorande. 



For den, som sålunda, med erkånnande ofverhufvudtaget af 

 det qvalitativas betydelse, i radikalerna ser något annat och 

 mera ån endast tillfålliga rester af måttade foreningar, maste 

 t. ex. qvafvets af syreforeningarna NO"-. OH, NO-.Cl o. s. v. 



