B. Add. og Subtr. Ordenen ligegyldig (men endnu kun 

 Subtr. fra et større Tal), iNul som Udgangspunkt for 

 Tælling. 



C. Mult. og Div. (som B, men 1 som disse Operationers 



Udgangspunkt). 



Brøk. "Mult. med - (eller -)» el nemt ukorrekt Udtryk. 

 7 V 9/ 



O 71 2n 3 n . . . 



i n +1 2n-\- 1 3w -f 1 . . . 



D. Talrækken ordnet efter w: 



n—\ 2n— 1 Zn—\ in— I . . . 

 Fundam. Sætn. om Tals Kongruens. Talsystemets Udvidelse 

 med alle Primbrøker (jfr. Afh. om Nabobrøker). Kjædebrøk. 



E. Potens og Rod med hel Exponent. Roduddragning 

 (Ere n Tal abc... ikke alle ligestore , og er M deres 



a 



arithm. og M deres harmoniske Middeltal, saa er /il/j" > 



abc... > I MV'.) Rod af et abs. Tal har kun een abs. 



Værdi. Irrationalitet. Regn. med irr. Tal. Logarilhm. af 

 abs. Tal > 1. 



F. Best. og ubest. Lign.*) af første Grad; negative og 

 positive Tal"). Regning med dem. NB (+1)^ og (— 1)^ 

 nok lige store, men ingenlunde identiske. 



G. Lign. af 2den ... 4de Grad (jfr. min Afh. om num. Løsning). 

 Imaginære Tal (Retningslal o: p ~\- qi naar />- -{- q"- = 1). 

 j/luT V--^ ^S V -^ a -T- bi kan altid bestemmes paa 

 samme Maade som ?i'^ Rod af et absolut Tal. Periodisk 

 Kjædebrøk. Irrationalitet (forts.). Defin. af en Funkt. som 

 Rod i en ikke-lineær Ligning er ubestemt og derfor ubru- 

 gelig. Logarithmer (10-^ = a har een Rod = Åa, men 

 uendelig mange andre). 



•) Jfr. min Geometri om Maaiing. 

 ") Kan ogsaa tages tidligere. 



