73 



og Elementverdenen; middelbart gjennem de forskjellige Led 

 bliver altsaa enhver Verdensbevægelse eller, om vi ville kalde 

 den Tankebevægelse, afhængig af og underordnet den høieste og 

 evige Fornuft, der er umiddelbart fremsprungen af Gud. Avi- 

 cenna's Gudsbegreb se vi altsaa paa en vis Maade bragt i Har- 

 moni med Islams Allah. — 



2) Med Hensyn til Koranen eller Aabenbaringsprincipet 

 og Sunna eller den mundtlige Tradition, som vi efter det 

 foregaaende se ham holde fast ved, er det hans Bestræbelse 

 ved de forunderligste Fortolkninger, vel endog pudsige Indfald, 

 at bringe de forskjellige Koransteder, der kunne komme i 

 Betragtning, i samme Harmoni. Hvad jeg ved mit første 

 Bekjendtskab med Avicenna's Skrifter var tilbøjelig til, 

 nemlig at anse saadanne Forklaringer som paa given Lejlighed 

 affattede smaa Kunststykker, der egentlig stode udenfor hans 

 filosofiske System, har jeg nu ved dybere indgaaende Studier 

 tildels opgivet. Maaske med ganske enkelte Undtagelser ere de 

 i det hele at tage med som hørende væsentlig ind under hans 

 filosofisk-theologiske Standpunkt. Vi tillade os da her at an- 

 føre nogle enkelte Prøver paa en Fortolkning af Koranen, der 

 vistnok formaar at bringe alt ud af alt; imidlertid kunne vi 

 ikke nægte, at Konsekventsen er bevaret. <'Det hører med", 

 siger han i sin Afhandling vom Stadfæstelse af Profetiens Væsenn^\, 

 "til Profetens Væsen, at hans Tale er gaadefuld og hans Ord 

 dunkle, saaledes, som allerede Plato antyder i Lovene-): «Den, 

 som ikke har opfattet Meningen af Profeternes dunkle Taler, 

 naar ikke til Delagtighed i Guds Rige«. De fleste græske Filo- 

 sofer og Profeter anvendte i deres Bøger Gaader og Antydninger, 

 i hvilke de indhyllede deres Hemmeligheder, som Pythagoras, 

 Sokrates og Plato. Ja denne sidste dadler endog Aristoteles for 



>) s. 'fi itsbåti-n-nubuu'wåti' , Konstant. Udg. paa. 85. 



') Hvor delte Sted i Platos Love er at finde, formaar jeg ikke at angive; 

 et lignende Udtryk er at finde i Alcibiad. 11 pag. 147 B. Navnet 'netvåmisw 

 af det græske vw'/ao? anvendes ofte om forskjellige apokryfiske Skrifter, 

 indeholdende hemmelige Læresætninger. 



