der, bekræftet ved Fornuftbeviser og tildels ved den aabenbarede 

 Religion, har Fortrin for Religionens almindelige Lære, der dog 

 ikke strider mod Fornuften, men heller ikke kan bevises ved 

 nogen Fornuftslutning, og hvorefter Belønning og Straf ere 

 legemlige. Alt, hvad der nemlig ikke efter sin Nødvendighed 

 kan bevises af Fornuften, dets Mulighed kan dog ikke benægtes. 

 — Læren om de forskjellige Arter Beviser og deres Gyldighed 

 have vi i den særskilte Indledning til Filosofien, der benævnes 

 Logik (al-manthiq), og tjener Mennesket som et Middel {opyavov) 

 til at erhverve sikre Domme og Beviser i sin Spekulation og i 

 sine Handlinger. Denne sidste omfatter følgende 9 Afsnit og 

 slutter sig til Aristoteles's Organon og Porphyrii Isagoge. 



Logikens 9 Afsnit^). 



1. Porphyrii Isagoge om Ords og Begrebers Inddeling; 

 2. Aristoteles's xaTrjYop'tai\ 3. Ttspi kp[jiTj)>eiaQ\ 4. 'AvaXuzixå 

 Ttporepa] 5. ^AuaÅuzcxå oozspa] 6. Tomxa] 7. mp} ao<piazixa)V 

 skey^ajv] 8. pr^zopcxi^; 9. mp) rtotrjzix^Q. 



«Jeg hari), slutter Avicenna, «hermed antydet en Inddeling 

 af Filosofien, hvoraf det fremgaar, at intet indeholdes i den, der 

 strider mod den aabenbarede Lov. De, som paaslaa dette og 

 derfor afvige fra dens Vej, fare vild efter deres egne Indskydelser 

 og paa Grund af deres Svaghed og ringe Indsigt, paa ingen 

 Maade, fordi Filosofien gjør det nødvendigt, thi den har aldeles 

 ingen Skyld heri» ^l. 



^) Cfr. den samme Inddeling i Correspond. du philosophe souflque Ibn- 

 SabMn avec lemper. Frédéric II de Hohenstaufen par A. F. Mehren tir. 

 å part. du Journ. As. p. 40—41. Paris 1880. 



^) S.ft aqsåmi-l-hikviet p. 80 Const. Udg.; smign. en lignende Ytring af den 

 orthodoxe Gazåli i Corr. p. 38 Anm. 



