132 



Kvægsølvforiltet; thi Kvægsølvet og Kvægsølvtveiltet maa, da de 

 oprindeligt have udgjort Kvægsølvforilte, være tilstede i et Yægt- 

 t'orhold som 200:216, og det sidste, Tveiltet, kan aitsaa be- 

 regnes af det første. Naar man da kjender Vægten enten af 

 det anvendte Bundfald eller af den gule Rest (den hele Mængde 

 'Iveilte efter Udsættelse for Luften), og man bestemmer Kvæg- 

 sølvet, som er optaget af Guldchloridet, hvilket atter kan ske 

 enten efter Mængden af det reducerede Guld, idet Omsætningen 

 foregaar efter Ligningen 2 Au CL^ -\- 'd Hg -=--- 2 Au -j- 3 Bg CL,, 



den viser sig, saa lille og forbliver saa uforandret ved videre Henstand 

 i Mørke, at den slet ikke kan give Anledning til Fejltagelse ved Forsog 

 som de ovenfor beskrevne. Jeg omtaler den nærmest, for at andre, som 

 maaske ville gjentage mine Forsog , ikke skulle tro, at lien er undgaaet 

 min Opmærksomhed. For.sigiighed byder dog at lade Diglen med Guld- 

 chloridet i liere Uage staa alene i Forsogsglasset i iMorke, inden man 

 indsætter hvad der ellers skal prøves (se f. Ex. ovenfor 2). Klokker o. desl., 

 hvor organiske Tætningsmidler skulle bruges og kunne give Anledning 

 til reducerende Uddutistninger, ere derfor heller ikke saa hensigtsmæssige 

 til saadanne Forsøg som rummelige Glas med indslebne Propper. 



At de nævnte blaa Afsætninger bestaa af reduceret Guld, er allerede 

 vist S. 130, Anm., og fremgaar ogsaa deraf, at naar de under Forsøgenes 

 Fortsættelse faa Lejlighed til at blive tykkere, blive de hrunliggule indtil 

 gule og metalglindsende ; men jeg vil dog minde om, at man ogsaa ved 

 Reduktion af en Guldopløsning ved Svovlsyrling eller Oxalsyre i en 

 Porcellænskaal , kan faa blaa Afsætninger paa denne. At de ere blaa, 

 skjøndt de ses i formentlig tilbagekastet Lys, i hvilket de egentlig skulde 

 være brunliggule eller gule, forklarer jeg derved, al saalænge de ere 

 overmaade tynde, ser man igjennem dem mod den hvide, lyse 

 Porcellæntlade, og først naar de ere blevne tykkere, faar man Indtryk 

 af det Lys, de selv kaste tilbage. Jeg mener derfor ogsaa, at Guld maa 

 siges kun at lade Lyset gaa igjennem sig med blaa Farve, og at den 

 grønlige, som man ser ved Bladguld, der holdes tæt til Øjet, fremkommer 

 ved, at dette trælFes samtidigt af blaat og fra de tættere Guldpartikler til- 

 bagekastet gult Lys. 



Paa deUe Sted maa ogsaa den Bemærkning finde Plads, at ligesom 

 Guldchlorid kunne ogsaa salpetersurt Sølvilte og Pia tinchlorid 

 indsuge Kvægsølvdampe af den omgivende Luft og derved give en Af- 

 sætning af Sølv eller Platin. Jeg indsatte i et Glas paa 3 Litr. en Glas- 

 strimmel med en svag Kvægsølvdug og en Porcellændigel med vedkom- 

 mende Opløsning. Kfter to Timers Forløb havde der paa Sølvopløsningen 

 dannet sig smaa , solvhvide, og paa Platinopløsningen platingraa Hinder 

 og Blade. 



