(41 



den støbte. Heraf mente Melloni at kunne slutte, at Virkningen 

 maatte hidrøre fra, at man ved at ridse den haarde Sølvplade 

 bragte de dybere Lag for Lyset, og at disse enten vare blødere 

 eller ligesom løsnedes ved at ridses. Ved de støbte Plader 

 maatte altsaa det modsatte finde Sted. 



Til væsentlig samme Resultat er ogsaa KnoblauchM kommen 

 ved Forsøg med en Terning af Blyplader; men i dette Tilfælde 

 var Porskjellen mellem en glat og en ridset Flade dog meget 

 ringe, som det ses af nedenstaaende Sammenstilling: 



Den udvalsede og glatle Side. . 42°. .50. 



Den udvalsede og ridsede Side . 40°.oo. 



Den støbte og glatte Side . . . 40°.60. 



Den støbte og ridsede Side . . . 40°.OO. 



Man ser, at Forskjellen er ganske ubetydelig og gaar tilmed 

 i modsat Retning af den, man maatte vente for de udvalsede 

 Pladers Vedkommende, men dette stemmer efter Knoblauchs 

 Mening med Mellonis Iagttagelser, idet han mener, at Blyet maa 

 blive tættere ved at ridses, medens Sølvet derimod bliver blødere. 

 Det ses imidlertid let, at disse Forsøg dog vel snarere maa siges 

 at gjøre den hele Forklaring tvivlsom. 



Mere afgjørende Resultaler erholdt Knoblauch ved Forsøg 

 med fire Kobberplader, hvis Cdstraaling først maaltes. Resulta- 

 terne ere angivne under a, og derefter bleve alle fire gal- 

 vanisk forkobrede, hvorved de under b anførte Resultater 

 erholdtes: 



a b 



En glat Kobberplade . . . 29°.oo 49°.25. 



Pladen ridset paa langs . 40°.oo 50°.25. 



Pladen ridset kredsformigt 4 2°. 50 50°.87. 



Pladen ridset paa kryds . 47°. 75 5I°.50. 



Idet alle Pladerne ved at overtrækkes med Kobber have faaet 

 ensartede Overflader, er altsaa Udstraalingen paa det nærmeste 



1) Knoblauch: Pogg. Ann., Bd. 70, S. 337, 1847. 



