12 TH. SUNDORPH. 
S saa højt, at der atter fremkommer et Mellemrum, begynder 
i Reglen de stærke Bevægelser igen. At denne tilsyneladende 
op- og nedadgaaende Bevægelse af Stangen ikke har noget at gøre 
med Temperatursvingninger i Omgivelserne, kan man over- 
bevise sig om ved forskellige Forsøg (Fremkaldelse af Tem- 
peratursvingninger, langvarig Iagttagen af smaa Mellemrum, naar 
der ingen Strøm gaar). Endnu maa nævnes, at en lang Bro 
undertiden dannes pludselig ved Aluminium, Zink og Bly. 
Aluminiumstangen er hævet f. Eks. 50%, men Mellemrummet 
har hele Tiden været fuldstændig lukket. Pludselig forsvinder 
Stoffet fra Mellemrummet, men midt i dette staar nu en 
skarpt begrænset Bro uden halvklare Omgivelser. Fænomenet 
er jo blot en Afændring af det ovenfor omtalte; det viser, 
med hvor stor Hurtighed Partiklernes Bevægelse foregaar, idet 
det er umuligt at se, om Stoffet trækker sig sammen og 
danner Broen, eller om det trækker sig tilbage i Metallet, 
hvorved Broen, som saa hele Tiden har været der, bliver 
synlig. 
Ved stadig Fortsættelse af Drejningen forsvinder de om- 
talte Bevægelser, og der ses nu kun den skarpt begrænsede 
Bro, som dog ofte vokser (eller aftager) i Tykkelse, ligesom 
den kan flytte sig lidt; tilsidst brister den, hvorved hyppigt 
største Delen af den forsvinder. De ved godt 2 Amp. op- 
naaede største Drejninger var for Jern og Tin 1509, Bly 1202, 
Nikkel 94, Kobber 92%, Aluminium 69?, Zink 65, Vismut 
65% Kadmium "589%; Platim sog Magnium 509%, Sølve32788; 
Antimon 309, Guld 25”, Heri er dog Udvidelsen ved Strøm- 
varmen medregnet, som for godt ledende Metaller kun 
udgør nogle faa Grader. 
Broerne maa enten bestaa af smeltet Metal, ikke smeltet Metal 
eller Metalilte. Ved Platin, Guld, Jern, Nikkel, Kobber, Sølv og 
Aluminium maa Broerne være glødende, hvis de bestaa af smeltet 
Metal, men ved de 6 sidstnævnte kan man lave ret lange 
Broer, uden at der i Mørke viser sig ringeste Glødning eller 
10 
