50 S. M. JØRGENSEN. 
Bestanddele" ”. Selv efter Ørstens Ansættelse som. Professor 
extraord. i. Fysik og Kemi 1806 var Kemien aabenbart kun 
et Fag, han læste over, men Fysiken det,. hvori han arbejdede 
selvstændigt, og selve Fysiken var en hjemløs Fugl, der med 
laante Instrumenter maatte flytte fra Sted til Sted — fra 
Bredgade til Østergade — fra Østergade til Thotts Palæ — 
fra Thotts Palæ til Nørregade. Men. overalt flyttede dog 
Kemien med i Zeises Skikkelse. Han var den eneste her 
hjemme, der næsten fra sin Barndom havde helliget sig til et 
videnskabeligt Studium af Kemien. Allerede i en Alder af 16 
Aar studerede han Tychsens Apothekerkonst, Grens Chemi, 
Hauchs Begyndelsesgrunde til Naturlæren, Ørsteds Afhandlinger 
i Skandinavisk Litteraturselskabs Skrifter (især Afhandlingen 
om Selvantændelse, der ogsåa er et højst mærkeligt Arbejde, 
gjorde stærkt Indtryk paa ham). Samtidig eksperimenterede 
han meget med en hjemmelavet Voltasøjle, og det er vist 
sikkert nok, hvad han selv siger i nogle autobiografiske No- 
titser, at han gik rask frem i Kundskaber. Thi 17 Aar gammel 
kunde han omordne Faderens Apotek” efter den ny Pharma- 
copoe af 1805, der havde indført den antiflogistiske Nomen- 
clatur, medens den i øvrigt fortrinlige Pharmacopoe af 1772 
naturligvis var helt flogistisk. (Omtrent samtidig (Sommeren 
1806) omtaler han ,en mig højst mærkværdig Opvaagning for 
noget Høiere, for videnskabelig Aandsvirksomhed i Alminde- 
lighed, men for Naturvidenskab, fornemmelig Chemi, det Dybe 
og Forborgne deri, i Særdeleshed" og nævner sin ,Begeistring 
for HaucxH, naar han kjørte forbi”. 
1 Koncepter, der tilfældigt ere komne i S. M. Triers Besiddelse og med- 
delte af ham i Arch. for Pharmaci og technisk Chemi 12, 292, 295 (1858). 
2 Faderen var Apoteker i Slagelse og en Ungdomsven af ØRSTEDS 
Fader, som ogsaa var født i Slagelse. Ogsaa Zeises Bedstefader var Apo- 
teker, ligesom flere andre af hans Familie, men Oldefaderen og Tipolde- 
faderen (som døde 1689 og ligger begravet paa St. Petri Kirkegaard, hvor 
hans Grav endnu ses) vare Guldslagere. Herom og om Zeises Slægtskab 
med JoxH. Wienewert se Fr. J. Meyer: Johannes Wiedewelt, Kbhvn. 1877, 
S. 257—58. 
4 
