En dansk Kemikers Indtryk i Paris 1818—19. 57 
ningen; at bryde en brugbar Glasstang i Stykker, for at vise 
Cohæsionskraftens Egenskaber, og andet Sligt. Han begyndte, 
og det sikkert meget rigtigt, ligesom Davy i sin Chemi, med 
Betragtninger over den uafladelige Forandring af Beskaffenhed, 
som Alt, selv naar det synes at være bestandigt, undergaaer. 
Længe varede det dog”ikke, inden han paa fransk Vis be- 
gyndte at snakke om Atomerne" ”, 
Gay -Lussac holdt sine Forelæsninger om Fysiken sammen 
med Biort. ,Det er ogsaa en Skik, som er egen for Paris, at 
to, der ligesom ere traadte i Compagni med hinanden, er om 
at foredrage et Halvaarscursus af én Videnskab, hvad der i 
visse Tilfælde kan være meget nyttigt”. — — ,Gay-Lussac har 
et tydeligt, tænksomt, flydende og værdigt Foredrag. Han 
læste i samme Auditorium som THÉnarD, men havde en anden 
Préparateur (en gammelagtig Karl). Det forekom mig, at 
denne og det Hele i Gay-Lussac's Time havde et mere reelt 
og værdigt Udseende end i Trænarns" ?, — ,Selv denne dyg- 
tige, tænksomme og genialske Chemiker har dog for en Del 
maattet dele Skjæbne med sine Landsmænd, ligesom med 
Modermælken at have inddrukket en overfladisk atomistisk 
eller moleculairisk Forestillingsmaade, ei grundig at kunne fatte 
de med Grundighed dybere gaaende tydske Betragtningsmaader 
og undertiden at definere med en latterlig Aandsslaphed. Men 
1 Atombegrebet var ikke vel anset i Ørsrens Skole. I hans Første 
Indledning til den almindelige Naturlære, Kbhvn. 1811 hedder det S. 38: 
ImmanueL Kants Skarpsind befriede Naturlæren fra det atomistiske System, 
der, skjøndt af speculativ Natur, dog lagdes til Grund for den experimen- 
tale Naturlære. I sine: Ansichten der chem. Naturgesetze, Berlin 1812, 
S. 252 ff. tager han ligeledes stærkt Afstand fra en atomistisk Opfattelse. 
Det er ret karakteristisk, at Zeise i sin Disputats, hvor han anfører den 
atomistiske Sammensætning af Sukker og flere andre organiske Stotter og 
anvender BerzEeLius's Tegn for Grundstoffernes Atomer, dog ikke kalder 
C, H, O for Atomer, men for ,Differentialer". 
2 Det synes herefter, ligesom af flere andre Steder i disse Uddrag af 
Dagbogen, at Ørsted ikke har ganske Ret, naar han i sit Mindeskrift om 
ZEIse (K. D.V.S. Overs. 1848, S. 22) mener, at Z. i Paris især fandt sig til- 
trukken af THenarns Foredrag. 
il: 
