100 N. V. Ussing. 
I. De Geer's Hypotese. 
I Aaret 1884 offentliggjorde DE Geezer sin Hypotese ,om 
den skandinaviska landisens andra utbredning” ”. Talrige 
gamle og ny Kendsgerninger samledes ved den under fælles 
Synspunkter, og den lovede for første Gang et dybere Indblik 
i Istidens Historie og Udvikling i Nordeuropa. Den følgende 
Tids Undersøgelser har vist, at Istidsgeologien paa adskillige 
Omraader den Gang næppe kunde have faaet nogen bedre 
Arbejdshypotese; flere vigtige Opdagelser er direkte eller in- 
direkte fremkaldte af den, og Hypotesen har vundet megen 
Anerkendelse i alle Lande. Paa den anden Side kan der 
nævnes adskillige Eksempler paa, at Formodninger, der oprin- 
delig kun fremsattes som saadanne, i Kraft af Hypotesens Au- 
toritet efterhaanden er blevne betragtede som Kendsgerninger, 
skønt Undersøgelserne i ingen Henseende bragte Bekræftelse 
påa dem. 
Den Side af DE GeEr's Hypotese, som især kommer i Be- 
tragtning for Spørgsmaalet om Hedesletternes Dannelse, er 
den hypotetiske Grænselinie for den saakaldte ,sista ned- 
isningen". Vedføjede Skizze (Fig. 1) viser denne Grænselinies 
Forløb, som det er angivet af DE Geezer i 1896”, Den tegnede 
Grænselinie er paa anselige Strækninger markeret af tydelige 
Endemorænevolde (de udhævede Linier paa Figuren), og foran 
den danske og tyske Del af Linien ligger adskillige store Hede- 
sletter. Ifølge Hypotesen er den hele Grænselinie et enkelt 
Tidsrums Isrand og markerer tillige en særskilt Udbredelse af 
den skandinaviske Indlandsis, adskilt fra Istidens ældre Hoved- 
afsnit ved en Interglacialtid. 
Endskønt det kun er Forholdene i en Del af Danmark, 
som her skal gøres til Genstand for nærmere Undersøgelse, 
vil det dog være nødvendigt kort at berøre, at der fra 
Udlandets Side efter 1884 er fremkommet en Række af 
12 Geolog. Fåren. i Stockholm Fårhandl. Bd. 7, p. 436. 
? Om Skandinaviens geografiska utveckling. Stockh. 1896. Tafl. 2.' 
2 
