Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 103 
Det baltiske store Endemorænestrøg i Nordtyskland blev 
fundet noget Nord for de Egne, hvor DE Geer i 1884 havde 
formodet Sydranden af den hypotetiske baltiske Istunge, og 
det betragtes af Hypotesens Forsvarere som tilhørende denne 
Istunge (se Fig. 1). De tyske Geologer har paapeget Uholdbar- 
heden af denne Tolkning!: den baltiske Højderygs Ende- 
moræne er efter de udførlige tyske Undersøgelser ikke Grænsen 
for en særskilt Nedisning, men den betegner en midlertidig 
Stagnationslinie, et Stilstandstidsrum under Isens almindelige 
Bortsmelten, og dette Stilstandstidsrum er langt ældre end 
det, der satte sit Mærke i det store skandinaviske Ende- 
morænestrøg. 
I ganske lignende Retning taler Undersøgelser langs den 
Del af De Grzr's hypotetiske Isrand, som falder paa Bornholm, 
Sverig og Norge. For Bornholms Vedkommende har jeg anden- 
steds fremhævet, at Skuringsmærkerne paa den høje Del af 
Øen hører til Istidens sidste (baltiske) Afsnit lige saa vel som 
de paa det lave Sydland?. Forholdene i Skaane har i denne 
Forbindelse særlig Interesse, fordi De Grer's baltiske Istunge- 
hypotese oprindelig for en væsentlig Del var støttet paa Iagt- 
tagelser fra denne Landsdel; men netop her har MoBer6G og 
Horst vist, at den nøjere Undersøgelse ikke kan føre til saa- 
danne Slutninger ?. 
For Norges Vedkommende endelig er BrøGGEer under om- 
fattende Undersøgelser langs. Kristianiafjordens store Ende- 
moræner (Raerne) kommet til det Resultat, at Raerne kun 
betegner en længere Stilstand af en tilbagerykkende Indlands- 
is, ikke Grænsen for en særskilt Nedisning. Landet Syd for 
] K., Kemsack, Die Geikie'sche Gliederung der nordeuropåischen Glacial- 
ablagerungen. Jahrb. preuss. geol. Landesanst. fir 1895, p. 111 ff. (1896), 
samt Journal of Geology Bd.5, 1897, p. 113. — F. WaanscHaAFrE, Die Ur- 
sachen der Oberflåchengestaltung, 2. Udg., 1901, p. 113, 159. 
2? Danmarks Geologi 1899, p. 203. 
3 J. C. MoBerG och N.O. Horst, De sydskånska rullstensåsarnes vittnes- 
bård i frågan om istidens kontinuitet. Lund 1899. 
(2) 
