106 N. V. Ussing. 
digt for Indsigten i Overfladedannelsernes Geologi, fremgaar 
vel allerklarest af KemHack's ovenfor berørte Arbejder; i denne 
Forbindelse maa ogsaa fremhæves MintHers' vigtige Under- 
søgelser i Nordvestsjælland ?. 
Uden Tvivl havde det ikke været uhensigtsmæssigt i sin 
Tid at indlede den systematiske geologiske Undersøgelse af 
Landets Overfladedannelser med en Undersøgelse af JomnsrtruP's 
og DE GEEr's Linier i Jylland og efter Fastsættelsen af det 
jyske Hoved-Morænestrøg at fortsætte mod Øst og mod Vest; 
og dette laa saa meget mere nær, som Glacialgeologiens Ud- 
vikling i Nordamerika og den nyopstillede DE Gezr'ske Hypo- 
tese i flere andre Lande gav Anledning til ivrige Efterforsk- 
ninger langs Hypotesens Isrande og til Endemorænestudier i 
det hele. Der skete i Danmark intet saadant; JoHmNnstRruP's 
Elever skænkede ikke hans Hypotese nogen Opmærksomhed, 
men sluttede sig til den ny, og han gav selv indirekte Anvis- 
ning paa det første ved at lede Undersøgelserne saa langt bort 
fra Spørgsmaalet som muligt, — vistnok fordi han den Gang i 
Tilslutning til Jar. SreenstruP betragtede et andet Spørgsmaal, 
det diluviale Hav, som et, der først burde skaffes bedre Lys 
over ?, 
De fleste danske Geologer sluttede sig saaledes uden videre 
til De GEERr's Hypotese og antog, at Grænsen for den ,sidste 
Nedisning" gik omtrent fra Lunderskov til Randers Fjord, 
medens i den større, nordlige og vestlige Del af Jylland alle 
Bakkepartierne var langt ældre og stammede fra den fore- 
gaaende ,Istid" eller fra flere saadanne. Såaledes V. MADSEN 
i forskellige, Kvartærgeologien vedrørende Arbejder”, endvidere 
Danm. geol. Unders. I..R., Nr. 8, 1900, p. 69. 
Sml. J. F. Joanstrur, Om nogle Istidsfænomener o.s. v. 14de skand. 
Naturforskermøde 1899, p. 432. — Jar. Sreenstrur, Til ,Istidens" Gang i 
Norden. Vid. Selsk. Overs. 1896, p. 31. 
3 Se f. Eks. V. Mansen, Om inddelingen af de danske kvartærdannelser. 
Dansk geol. Foren. Nr. 5, 1899 og V. Mansex m. fl., Leda pernula Leret 
ved Selbjerggaard. Dansk geol. Foren. Nr. 6, 1900, p. 17. 
8 
1 
2 
