Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 107 
Å. Jessen i den detaillerede Kortbladbeskrivelse over Vend- 
syssel. Den sidste mener paa Grundlag af De Gezr's Hypo- 
tese at kunne naa udførlige Aldersbestemmelser for Istidslagene 
i Vendsyssel!, men selve Spørgsmaalet, om denne Hypotese 
kan anvendes paa Vendsyssel, er ikke omtalt, og Beskrivelsen 
af Vendsyssel indeholder, saa vidt jeg kan se, ingen Iagttagelser, 
der kunde støtte Hypotesen. 
Fra Jylland kender jeg kun én Iagttagelse, der kunde synes 
at støtte Hypotesen, nemlig de af cand. mag. J. P. J. Ravn 
og mig i 1896 paaviste Skurestriber paa .Saltholmskalken ved 
Grenaa?. Disse Striber viste sig nemlig at skyldes en Isbevæ- 
velse omtrent fra Sydøst (maalte Retninger S. 52? Ø. indtil 
S. 62% Ø.), og den horizontale Kalkoverflade var paa den 
ca. 50 m lange Strækning, hvor Striberne iagttoges, dækket af 
2 å 3 m Moræneler. Den nævnte Retning stemmer fortrinlig 
med den paa Fig. 1 angivne hypotetiske Isrand. Men lIagt- 
tagelsen kan utvivlsomt ikke afgive Bevis imod andre Hypo- 
teser, bl. a. fordi der ikke er nogen særlig Sandsynlighed for, 
at disse Skuringsmærker netop skulde være dannede i det Tids- 
rum, da Isranden indtog Hoved-Stilstandslinien 1 Jylland, 
II.  Johnstrup's Hypotese. 
Det er berørt i det foregaaende, at Nordtysklands store 
»baltiske” Morænelinie er eftervist gennem Slesvig til den 
danske Grænse, og at en Hypotese om, hvorledes denne vigtige 
Linie fortsætter sig gennem Jylland, har vist sig uundværlig 
for dem, der i det sidste Decennium har beskæftiget sig med 
Istidsdannelserne i Jylland. Det er endvidere nævnt, at den 
eneste Hypotese, som (dels med, dels uden Forbehold) har 
været benyttet i denne Henseende, i Virkeligheden ikke bør 
1 A. Jessen i Danm. geol. Unders. I. R., Nr. 3, 1899, p. 146—156. 
2 Nævnte i O. B. BøGGin, Om Skurestriber i Danmark. Dansk geol. 
Foren. Nr. 5, 1899, p. 93. 
9 8 
