— 
Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 119 
staaede ved Hjælp af Aaer fra Isranden (eller fra isdæmmede 
Søer foran denne). Paa den anden Side gør Terrainforholdene 
paa Hjelmhede det overordentlig sandsynligt, at disse af Isen 
i Silkeborg Egnen nærede Floder har aflejret deres Sandmasser 
paa Hjelmhede, medens denne endnu rummede stagnerende 
Ismasser, — at der altsaa samtidig har været Is i Silkeborg 
Omegn og i Skive Omegn og isfrit derimellem. 
De under 6—8 nævnte Forhold godtgør, at Isranden Seb- 
strup—Dollerup fra sidstnævnte By fortsatte sig mindst 24 km 
mod Vest. Herfra til Fovsing (26 km maalt i ret Linie) er 
Isranden antaget at gaa langs det udprægede Morænelandskabs 
Sydgrænse. 
90. Paa Strækningen fra Fovsing til 22 km vestligere 
træffes atter en ved Hedesletternes (Klosterhedes og Kronhedes) 
Forhold tydelig angivet Opholdslinie, som umiddelbart slutter 
sig til den foregaaende Del af Isranden. 
10. Paa Klosterhede findes en Erosionsdal, åer kun kan 
skyldes et Afløb fra Isranden eller mulig fra en isdæmmet Sø 
(Kilen) i Struer Egnen; dette Afløb synes at have eksisteret 
samtidig med, at Storaaen førte Sandmasser ud over Holstebro 
Sletten, altsaa mens Isen endnu opholdt sig i Silkeborg Egnen. 
Denne Tolkning af Erosionsforholdene ved Sydenden af Kloster- 
hede anser jeg dog ikke for endelig bevist. 
Mellem Kronhede og Vesterhavet er den tegnede Opholds- 
lmie mere tvivlsom (ca. 10 Åm). 
Den her fremsatte Hypotese om Israndens Forløb i Jylland 
er, som et Blik paa Fig. 1 (S. 101) viser, uforenelig med den 
De GEER-GEIKIE'ske Hypotese, og Begrundelsen føjer altsaa et 
nyt Bevis til de talrige, som andenstedsfra er fremsat imod 
Rigtigheden af sidstnævnte Hypotese. 
Derimod staar det ovenfor udviklede i bedste Samklang 
31 
