129 N. V. Ussing. 
Østersøen, havde oversteget endog de største Højder i den 
østlige Del af Halvøen! — denne ForGHHAMMER's første Ansku- 
else kommer, som det let ses, meget nær ved Nutidens, -— 
eller (senere) for fremkomne ved en Udvadskning ,under en 
rolig og vedblivende Vandstand" med svag Bølgebevægelse”. 
Efter Indførelsen af Indlandsisteorien blev det efterhaanden 
klart, at Hedesletterne maatte være afsatte af Smeltevands- 
floderne, medens Isranden gjorde Ophold paa Midtjyllands 
Bakkeparti, og Hedesletterne sammenstilles nu almindelig og 
utvivlsomt med Rette med Sandene foran de store islandske 
Jøkler. Dog foreligger intet Bevis for denne Opfattelse; Joan- 
srRuP fremhæver, at Hedesletterne maaske kan være dannede 
under Havet”, og der er hidtil intetsomhelst Forsøg gjort paa 
en Paavisning af den nøjere Forbindelse mellem Hedesletterne 
og den hypotetiske Isrand. 
Vi skylder DarGas den største Del af vort geologiske og 
geografiske Kendskab til de jydske Heder. Paa en Tid, hvor 
de topografiske Kort ikke nær havde naåaaet deres nuværende 
Fuldkommenhed, har han med et sikkert Blik for det væsent- 
lige i Terrainformen forstaaet at give et Billede af den jydske 
Hedes Overfladeformer, som er uangribeligt, hvad de topo- 
grafiske Hovedtræk angaar, og som i mere end en Menneske- 
alder har tilfredsstillet ogsaa Geologernes Krav. 
Vi lærer af DarGas?; at Hedefladerne er vidtstrakte Sletter, 
opbyggede af omtrent vandrette Sandlag; at Sandet i Reglen 
1 Skand. Naturf. 3die Møde, Stockholm 1842, p. 95. 
2 Universitetsprogram 1858, p. 48. — ForcHHAMMER regnede i sine 
senere Fremstillinger Karup Hedeslette til Rullestenssandet, men de øvrige 
Hedesletter til ,Alformationen". 
3 Senere har SHacer paa Grundlag af moderne glacial-geologiske Fore- 
stillinger forsøgt at tolke en Hedeslette, der i væsentlige Henseender 
ligner de danske, som submarin Dannelse foran Isranden (Un. States 
Geol. Surv., Ann. Rep. VII, 1888, p. 303). 
4 E. Darcas, En Oversigt over Hederne i Jylland, 1866. — Geographiske 
Billeder fra Heden, 1867 og 1868. — Hederne i Danmark og deres Til- 
kultivering, 1878. 
24 
