Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 1927 
100 m (ca. 325”) Højde over Havet. Fra Egnen indtil 6 km 
NV. for Sebstrup har ogsaa nogen Sandtilførsel fundet Sted. 
Fra Sebstrup Egnen breder Aflejringskeglen sig baade mod 
NV., V. og SV., idet den afsatte Sandmasse grener sig mellem 
de talrige Bakkeøer i denne Egn. De syd- og vestgaaende 
Grene hører til Brande-Paarup Hedeflade og vedrører os ikke 
her. Den nordvestlige Gren gaar med 3,2 km Bredde mellem 
Ikast og Bording Bakkeøer og forener sig NV. for sidstnævnte 
med Moselund-Keglen. 
Faldet er stejlest i Begyndelsen, nemlig paa de første 10 
km omtrent 0? 10" (eller 1 paa 300), men aftager derefter til 
mindre end det halve (nemlig 1 paa 700 i Gennemsnit for de 
næste 7 km). I den øverste, mere stejle Del af Keglen ses 
en flad, Y2—1 km bred Erosionsdal, hvis Bund mod Vest 
gaar jævnt over i Aflejringskeglen (mod Øst støder den til 
den øvre Ende af Salten Aaens store Dalstrøg). Denne 
Erosionsdal er altsaa samtidig med Hedesletten og synes at 
antyde, at Isranden. henimod. Aflejringsperiodens Slutning har 
trukket sig et Stykke tilhage. 
2. Moselund-Keglen begynder nær Moselund Station (Af- 
lejringskeglens Top er delvis hborttaget ved senere Erosion) 
påa omtrent 83 m (ca. 265') Højde over Havet. Herfra 
breder Keglen sig mod NNV. og V.; Faldlinierne gaar påa 
skraa over Karup Dalen, som nu skiller denne Kegle i to 
Dele. I Vest forener Keglen sig med den forrige; begge i 
Forening sammensætter største Delen af Karup Hedeslette: de 
grænser i Syd og Vest til Bakkeøerne og strækker sig i Nord 
til en Linie, der gaar fra noget Syd for Hodsager til noget 
Syd for Feldborg og derfra omtrent over Karup til Torning. 
I den øvre Del af Moselund-Keglen er Højdekurverne regel- 
mæssige Cirkelbuer; i de forenede Kegler nærmer de sig mere 
til et retlinet Forløb. De gamle Strømretninger er her tydelig 
prægede i de næsten retlinede, mod VNV. løbende Mosedrag 
og Smaabække. I Snit vinkelret paa disse Retninger ligger 
99 
