1352 N. V. Ussing. 
vandsbækkene andet Afløb. Ogsaa Vest for denne Egn synes 
Isen under den første Del af Karup Hedeslettes Dannelsestid 
at have naaet længere mod Syd end til den paa Kortet angivne 
punkterede Linie. 
B. Erosionen i Morænelandskabet. Moræneland- 
skabet er som sædvanlig gennemskaaret af vældige Erosions- 
kløfter og -dale. Disse, som endnu mere end selve Moræne- 
landskabets ved uregelmæssig Aflejring opstaaede Ujævnheder 
betinger Egnens Naturskønhed og giver et karakteristisk Præg 
til hele Østjylland, er vel for største Delen opstaaede, efter at 
Isen havde begyndt at trække sig tilbage, og mens Landets 
Overflade endnu kun var mangelfuldt bevokset. Der er da 
sandsynligvis dannet adskillige, temporære Søer, opdæmmede 
mellem Isen i Øst og Højderne i Vest, og Afløbsforholdene 
har maattet forandre sig, efterhaanden som Isen smeltede bort. 
Studiet af de talrige store Erosionsdale i Øst- og Nordjylland 
vil altsaa være af største Betydning for Bedømmelsen af den 
Maade, hvorpaa Isen trak sig tilbage, men er Hedeslettens 
Dannelse uvedkommende. 
Der er imidlertid mellem de dybeste Dale nogle, som til- 
syneladende staar i nært Forhold til Hedesletten. Det er 
ovenfor vist (S. 126), at Hedesandet er aflejret af et ringe 
Antal store ,Hedefloder«, som begyndte at tabe Fart, da de 
naaede hen til Aflejringskeglernes Top. Betragter man nu 
Terrainforholdene ved disse Toppunkter, viser det sig, at der 
ikke i Morænelandskabet findes nogen lang og nedad Imod 
Toppunktet skraanende Dal, gennem hvilken Floden kunde 
have strømmet rask hen til Toppunktet. Enten (Dollerup) 
ligger hele Morænelandskabet lavere end Toppunktet, eller 
(Moselund, Sebstrup) der er fra Toppunktet kun ganske faa 
km hen til Egne, hvor Landet ligger for lavt til at kunne have 
afgivet Leje for de omtalte Floder, hvis disse har løbet under 
fri Himmel. Deraf følger, at Indlandsisens Rand under hele 
Aflejringskeglernes Dannelsestid maa have staaet nær disses 
34 
