Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 135 
I Vandmasse og Længde er Storaaen noget overlegen, men 
dens Dal og dens Biaaers Dale er smalle og lidet anselige. 
Noget ovenfor Ørre ligger Storaaens Dalbund ca. 6 m lavere 
end Hedesletten; herfra nedefter tiltager Dalens Dybde; i Hol- 
stebro Egnen er den 12—13 m. Dalens Bredde varierer paa 
denne Strækning mellem- 100 og 400 m, nedenfor Holstebro 
bliver den noget større. I den flade Dalbund slynger Aaen 
sig i utallige Bugtninger fra Dalside til Dalside. 
Skive Aaen derimod flyder gennem den efter jydske For- 
hold meget anselige Karup Dal. Dalbunden er overalt for- 
sumpet, Aaen kommer kun ganske undtagelsesvis i Nærheden 
af Dalsiderne, og dog er disse ikke affladede i nogen væsent- 
lig Grad, — Kendetegn paa, at Erosionen er bleven afbrudt 
ved forandrede ydre Vilkaar. 
Endnu væsentligere er Forskellen i de to Dalsystemers Forhold 
til Omgivelsernes Overflade. Storaaen og dens Tilløb følger de 
oprindelige Lavninger i Terrainet: Dalene gaar vinkelret- paa 
Højdekurverne i den gamle Overflade. Dette Dalsystem fik 
sin Plads anvist under Hedeslettens Aflejring; ud forbi Hol- 
stebro flød, som Højdekurverne viser, alt Vandet fra Aflejrings- 
keglerne. ; 
Skive Aaens Dalsystem (Karup Dalsystemet) forholder sig 
ganske anderledes og frembyder i geologisk Henseende en 
overordentlig Interesse. Hoveddalen fra Egnen ved Hagebro 
til: Egnen Syd for Funder betegner jeg for Kortheds Skyld 
som Karup Dalen. 
Karup Dalens Sider danner et pragtfuldt Terrasselandskab. 
Vel er Terrasseskrænterne ingenlunde imponerende (oftest 
3—12 m høje), men i de ensformige Lyngflader tegner de sig 
skarpt allerede paa mange Kilometers Afstand. Af Terrasserne 
er kun den øverste, der kan følges regelmæssig som en Flod- 
slette over en meget lang Strækning, angivet paa Kortet. 
Karup Dalen har sin største Bredde, nemlig ikke mindre 
end 6 km, noget ovenfor Hagebro; Dybden — regnet fra Dal- 
37 
