Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 143 
V. Hedesletten ved Lemvig. 
Hedesletten ved Lemvig (se Kortet) bestaar af to Aflejrings- 
kegler; den østre (Klosterhede) har sit Toppunkt lidt Nord 
for Fovsing Kirke i ca. 40 m Højde, den vestre (Kronhede) 
har sit omtrent 3,5 km. SSØ. for Lemvig i ca. 37 m Højde 
over Havet. Begge Toppunkter er forbundne ved en Række 
af langstrakte Grusbakker, som. danner Grænsen mellem 
Morænelandskabet i Nord og Hedesletten i Syd. Trods sin 
meget ringe Højde over Omgivelserne (2—6 m) er denne 
yderste Endemorænerække ret iøjnefaldende, kronet som den 
er af talrige Kæmpehøje. 
Sandflugten har gjort sig gældende paa denne Hedeslette 
i langt større Udstrækning end paa Karup Hedeslette, og de 
oprindelige Terrainforhold er derfor vanskelige at udrede, især 
i den lavere Del af Lemvig Hedeslette. Dog viser det sig 
tydeligt, at begge Aflejringskegler har et paafaldende stærkt 
Fald i deres sydøstlige Del. Hovedafløbet fra begge Aflejrings- 
kegler synes under Dannelsen ligesom nu at have været ad 
Egnen langs Flynder Aa mod Vest. 
Morænelandskabet Øst og Nord for Lemvig Hedeslette er 
1aed sine uregelmæssige Smaabakker, sine utallige Mosehuller 
og de dybe, skarpe Erosionsdale overmaade karakteristisk. 
Det samme gælder Morænelandskabet NV. for Hedesletten, 
hvor man bl.a. paa et Areal, som kun er en Trediedel af 
Amagers, tæller 20 småa Søer! Det er dette Morænelandskab, 
hvis Sydgrænse er benyttet til den paa Kortet angivne, hypo- 
tetiske Fortsættelse af Isranden længst mod Vest. 
Bag Hedeslettens Toppunkter ligger som sædvanlig dybe, 
langstrakte Dale, der maa antages at staa i genetisk Forbin- 
delse med Aflejringskeglerne, om end Formen er bleven 
modificeret ved senere Erosion. Bag Klosterheden ligger 
saaledes den smalle Fjord Kilen, og op mod Kronhedens 
Udspring peger Lem Vig og Dalen i dens Fortsættelse. 
45 
