144 N. V. Ussing. 
Ligesom i Karup Hedeslette "har der ogsaa i den ved 
Lemvig fundet en anselig Erosion Sted, hvis Begyndelse af- 
sluttede Aflejringskeglernes Dannelse, og som selv maatte 
ophøre, saa snart Isranden havde trukket sig saa langt tilbage, 
at der kunde blive Afløb til Limfjorden. Den store Fovsing 
Dal udgaar fra Sletten Syd for Klosterhede og fortsætter sig 
op gennem denne til Fovsing Kirke (Dalens smalle Forlæn- 
gelse mod Nord ned til Kilen svarer til en senere Erosion, 
der er udgaaet fra Limfjorden). Den gamle Dalbund ligger i 
Fovsing Egnen omtrent 30 m o.H. og sænker sig mod SV. 
med omtrent samme Hældning som Hedesletten, hvori den er 
skaaren ind. Dalens Bredde er "/2—1 km; omtrent midtvejs 
rummer den en Mose, som danner det nuværende Vandskel. 
Følger man denne Dal nedefter, synes den 6 km SV. for 
Fovsing Kirke at grene sig. En Gren gaar mod Syd mellem 
lave Erosionsskrænter og munder ud i Holstebro Sletten; en 
anden Gren gaar paa lignende Maade mod NV. og synes al 
fortsætte sig langs den forholdsvis stærkt skraanende Sydrand 
af Hedeslettens to Aflejringskegler. Desværre er netop i denne 
Egn de oprindelige Terrainforhold meget udviskede ved Sand- 
flugt og Mosedannelse, hvad der i høj Grad, vanskeliggør 
Bedømmelsen. Det forekommer mig imidlertid meget sand- 
synligt, at ovennævnte Forgrening skyldes Interferens mellem 
den gamle Fovsing Aa og den: gamle Storaa paa den Tid, 
hvor sidstnævnte aflejrede Sand paa Holstebro Sletten, nemlig 
at det -er Holstebro Slettens Vækst, som til sidst har dæmmet 
op for Fovsing Aaen og tvunget den til at søge et nyt Afløb 
mod NV. En anden Mulighed, som ikke heller synes  ude- 
lukket, er den, at selve Storaaen en Tid lang har haft Udløb 
eller sendt en Gren ad ovennævnie Vej mod NV. langs Syd- 
randen af de to her betragtede Aflejringskegler. Det stejle 
Affald, som Bakkelandet Syd for Fovsing har imod Holstebro 
Sletten, og den tæt op til Skræntens Sydrand liggende Mose 
viser nemlig, at en Gren af Storaaen en Gang har løbet 
46 
