Om Jyllands Hedesletter og Teorierne for deres Dannelse. 145 
nær op imod Forgreningspunktet. Men ogsåa under den 
sidste Forudsætning bliver det sandsynligt, at Fovsing Aaen 
eksisterede samtidig med Storaa Slettens Dannelse; thi ved 
Forgreningspunktet er der i Fovsing Dalens Bund hverken 
Spor af Erosion eller af Sandaflejring sydfra. 
De sidst betragtede Erosions- og Aflejringsforhold bekræfter 
saaledes den Slutning, som drages af Karup Hedeslettes For- 
hold og det sammenhængende Morænelandskabsbælte, nemlig 
at de geologiske Fænomener, som finder deres Forklaring i 
Israndens Ophold i Lemvig Egnen, i Skive Egnen, i Viborg 
Egnen og Silkeborg Egnen, at de alle er opstaaede i samme 
Tidsrum; tillige gør de det sandsynligt, at Dannelsen af Hede- 
sletten ved Lemvig er afsluttet. endnu inden Karup Hedeslette 
var helt færdigdannet (altsaa at den paa Kortet angivne 
Isrand ved Lemvig vistnok er /zdt ældre end den langs Karup 
Hedeslette tegnede Isrand). 
Det nordlige og østlige Jylland har, saaledes som JOHNSTRUP 
for 28 Aar siden antog, samtidig været dækkede af den nord- 
europæiske Indlandsis, medens Isen var forsvundet fra Vest- 
jylland. " Efter Afslutningen af de store Hedesletters Dannelse 
synes Isranden i Nord at have trukket sig raskere tilbage end 
den, der laa i Østjylland; den ,baltiske Isstrøm" forsvandt 
kun langsomt og under Oscillationer fra Øst-Danmark. 
VI. Jordfaldshullerne ved Flyndersø. 
En fortrinlig Skildring af Jordfaldshullerne ved Flyndersø 
er givet af A. FEDDERSEN, som ogsaa er den første, der har 
henledet den danske Læseverdens Opmærksomhed paa det 
ejendommelige og i Danmark enestaaende Landskab dér. I 
den egentlige geologiske Litteratur har .disse Jordfaldshuller 
derimod ikke før været omtalte saa lidt som de øvrige, i det 
7? A. FEDDERSEN, Nogle danske Overfladeforhold. Geografisk Tidsskrift, 
Bd. 4, 1880, p. 112—118. 
47 
