148 N. V. Ussine. 
og de ligger sandsynligvis meget dybt. Det nærmeste Sted, 
hvor Kridtet er kendt nær Jordoverfladen, er ved Sønder- 
mølle i Sevel Sogn, hvor Blegekridtets Overflade ligger ca. 24 m 
over Havet og hvor Kridt- og Flintlagene har et Fald af 15? 
mod NNV.; dette Sted ligger 11 km S. f. Midten af Flyndersø. 
Allerede ved Stubbergaards Sø (4 m o. H.), som ligger faa Kilo- 
meter Nord for denne Kridtlokalitet, er Kridtet ukendt. Nord 
for Flyndersø træffes i Lavningen Syd for Salling plastisk Ter- 
tiærler som Underlag for Istidsdannelserne; ved Skive ligger 
Kridtets Overflade 111 m under Havet. 
Under disse Forhold synes det ganske utænkeligt, at der 
kunde foregaa lokale Opløsningsprocesser i Jordbunden i 
Flyndersø Egnen. Ogsaa Jordfaldshullernes Fordeling modsiger 
den anførte Forklaring; thi gaar man fra Flyndersø mod Syd, 
bliver Hullerne sjældnere og sjældnere, jo nærmere man 
kommer Kridtet ved Søndermølle. 
Der er en anden Forklaringsmulighed, som vanskeligere 
kan helt udelukkes. Man kunde tænke sig, at Flyndersøen 
saavel som Hullerne skyldtes Eftersynkninger, forvoldte af en 
dybtliggende Spalte. Der maatte da nærmest tænkes paa en 
gammel, vulkansk Spalte, og da man ikke langt fra disse Egne 
mellem Limfjordomraadets tertiære Diatomékisellag finder 
omtrent 50 Lag vulkansk Sand og Aske under Forhold, som 
tyder paa, at Eruptionsstederne næppe har været langt borte, 
kan Muligheden for en saadan Spaltes Tilstedeværelse ikke 
udelukkes. Imidlertid er der to Forhold, som taler mod at 
søge Jordfaldshuliernes Forklaring ad denne Vej. Det ene er 
de vulkanske Sandlags Alder; denne er ganske vist ikke ende- 
lig fastslaaet, men det er dog yderst sandsynligt, at den vul- 
kanske Virksomhed er ophørt allerede i den ældre Tertiærtid. 
For det andet viser Jordfaldshullernes Fordeling og Optræden 
udenfor Flyndersø Egnen bestemt bort fra Formodningen om, 
at disse Gryder skulle have deres Aarsag i dybereliggende 
Jordlag. 
30 
