Om Arvelighed i Samfund og i rene Linier. Bi 
Dette Forhold viser tydeligt, hvad det her drejer sig om: 
Ved Udvalget af de meget smaa Frø fra Aargangen 1900 har 
man faaet forholdsvis mange, der høre til smaakornede Typer 
(under 350) og kun faa — et enkelt —, der hører til storkornet 
Type (over 450 i det paagældende Aar). Derved forstaas let 
det hele Materiales ,Tilbageslag". 
Og ganske saaledes for de meget store Frøs Vedkommende. 
Afkom 1901 efter meget store Frø. 
Klasse- 
Inddeling": 10 15 20 25 30 35 40. 45 50 55, 60 65 70 75 80 
Antal Frø . | 5 |18 |46 |144|127| 70 |70 |68) 28115 8 4 
Fejllovs-Tal | 1/3111126 |54 |.85|1091111191 |59 | 30113141) 
Gennemsnittet af disse Enkeltvejninger var 454,4 Milligram 
og Middelafvigelsen + 104,2 Mer. De herefter beregnede 
»Fejllovs- Tal£ stemme daarligt med de iagttagne, hvad der 
ikke kræves nogen grafisk Fremstilling til at anskueliggøre. 
Dette er vel især betinget af det ringere Antal Linier, ialt 11, 
der ogsaa her ere ret forskellige, nemlig: 
Klasse-Inddeling: 350 400 450 500 550 600 
Antal rene Linier 4 Så ] 2 3; 
pE 
Denne Fordeling viser tydelig, at der ved Udvalget er 
taget forholdsvis mange Frø, hørende til storkornede Typer, 
og slet ingen, hørende til smaakornet Type ao: under 350. 
Vigtigheden af det Viumorin'ske Princip forstaas strax ved 
Betragtningen af disse Tal, og ligeledes ses det med et Blik 
paa Fig. 1, at den ret smukke Variationskurve aldeles intet ud- 
siger angaaende Tilstedeværelse af en eller mange Typer. At 
en Uregelmæssighed, som den, der viser sig ved de store 
Bønners Afkoms Variation, tyder paa Typeforskelligheder, er 
derimod indlysende. Til disse Spørgsmaal komme vi siden 
tilbage. 
1 Ogsaa her sættes 10, 15, 20... Centigram i Stedet for 100, 150, 
200 ... Milligram. 
D.K.D. VID. SELSK. OVERS. 1903. 17 17 
