264 W. JOHANNSEN. 
Jeg finder ingen Anledning til nærmere at bestemme, efter 
hvilke Talforhold det her konstaterede Tilbageslag sker. Kun 
vil jeg bemærke, at mine Tal, rent umiddelbart set, ere 
smukkere end Garton's for Lathyrus odoratus' Frøs Størrelse- 
forhold. De paagældende af Garton fundne Tal! give nemlig, 
naar den mellemste Værdi — da jeg ikke kender Gennem- 
snittet — sættes — 100, Rækken: 94, 98, 96, 100, 98, 106, 
107; de af Garton afrundede Tal give Rækken 94, 96, 98, 
100, 102, 104, 106. En tilsvarende Afrunding af mine Tal 
vil jeg dog ikke foretage, da den synes mig unødvendig. Skulde 
Tilbageslaget i mit Materiale nærmere belyses, maatte først, 
som Udgangspunkt, nøjere beregnes den gennemsnitlige Be- 
skaffenhed af Moderfrøene indenfor hver Klasse. Ej heller er 
der Grund til at gruppere Materialet med Afkommet som Ud- 
gangspunkt for at udtrykke Moderfrøets gennemsnitlige Be- 
skaffenhed som Funktion af Afkommets, saaledes som GALTON 
har gjort det med sit Materiale vedrørende Højdens Arvelighed 
hos Mennesket”. Det er for mig nok at præcisere, at et Tilbage- 
slag tydelig viser sig i det foreliggende Materiale, der for saa- 
vidt stemmer med Garton's Love. 
Men Oversigtstabellen viser tillige Avorledes dette Resultat 
fremkommer: I de lave Vægtklasser af Moderfrøet vare især, 
men ingenlunde alene, saadanne Linier repræsenterede, der 
udmærke sig ved lav Kornvægt; i Moderfrøets højere Vægt- 
klasser var det modsatte Tilfældet, og i Mellemklåsserne 
mødtes Flertallet af Linierne. Altsaa er der ved Selektionen 
hos Moderfrøet blot opnaaet en ufuldkommen Isolering af 
smaafrøede, middelfrøede og storfrøede Linier; hver Klasse 
repræsenterer en mere eller mindre broget Blanding. Det er 
imidlertid interessant at se, hvorledes Variations-Forholdene 
ere hos Afkommet af disse urene Selektionsklasser. 
Den følgende Tabel og Figg. 6—8 give Oplysning herom. 
7 Natural Inheritance, S. 226, Table 2, næstsidste Kolonne. 
2? Sammesteds S. 208. 
30 
