Om AÅrvelighed i Samfund og i rene Linier. 981 
man paa Forhaand skulde tro. I det hele taget er der s/et 
intet naaet ved Selektionen indenfor de rene Linier. Ogsaa 
her stemmer Erfaringerne for den sorte belgiske Krybbønnes 
Vedkommende med det her meddelte", 
Indenfor de rene Linier er altsaa ogsaa her det gennem- 
snitlige Tilbageslag fuldstændigt, helt ind mod den Type, der 
karakteriserer den enkelte Linie i det paagældende Aar. 
Tredie Undersøgelsesrække: Fejlslagninger hos Byg. 
Siden Aaret 1896 har jeg undersøgt Arveligheden af det 
Forhold, at der hos Byg kan optræde flere eller færre saa- 
kaldte ,Spring” i Axene. Disse Spring a: Steder, hvor Frugt- 
knuden ikke er bleven udviklet til Frugt, men sædvanligt paa 
et tidligt Stadium er hæmmet i den videre Udvikling, giver 
de paagældende Ax -— især medens Sæden endnu knap er 
moden — et ejendommeligt, abnormt Ydre. 
Spring-Befængtheden kan være en udpræget arvelig Egen- 
skab”, naturligvis bortset fra de Tilfælde, hvor Insektangreb eller 
særlige Vejrforhold have fremkaldt Fejlslagninger hos en ellers 
normal Afgrøde. Jeg har i Aarenes Løb kunnet isolere spring- 
befængte Racer af alle de Bygformer, jeg. overhovedet har 
arbejdet med, og i Henseende til saavel den nærmere Aarsag 
til ,Springene” som den Maade, hvorpaa Arveligheden viser 
sig, er der karakteristiske Forskelligheder mellem Byg-Formerne. 
Ogsaa denne hele Sag, til hvis Belysning mit Laboratorium 
nu raader over et meget fyldigt Materiale, vil i Løbet af 
1 Jfr. Side 270. 
? Jfr. min foreløbige Meddelelse i Tidsskrift for Landbrugets Planteavl, 
Bd. 5, 1898, S.78. Det er mig bekendt, at Spring hos Rugen og Fejl- 
slagninger. hos Ærter i Bælgene af visse Ærteformer anses for arvelige 
Abnormiteter (se TscHErRMAK : Zeitschrift f. das landw. Versuchswesen in 
OQesterreich 1901, S. 6). Et nærmere Studium af Spørgsmaalet savnes dog 
endnu. 
47 
