984 W. JOHANNSEN. 
gøre, om en given Plante med f. Ex. 15 Procent Fejlslagninger 
hørte til den ene eller den anden af de to Racer. Opgaven 
var altsaa den at prøve nøjere om en skarp Selektion inden- 
for Linien har Indflydelse, resp. hvilken Indflydelse Afstam- 
ningen her har. 
Hosstaaende Oversigtstabel viser Resultatet. Inddelingen 
foroven gælder Fejlslagningsprocenten hos Moderplanterne 
(1901), medens Afkommet er ordnet efter ,Linier"; de tre 
første (4—B) repræsenterende den springbefængte Race, den 
fjerde (D) derimod den fejlfrie. Alle Tallene angive Fejl- 
slagningsprocent. Her er neppe Grund til at angive Værdierne 
for g resp. sandsynlige Fejl. 
Klassificering 
af Modeérplinterne: FO 150r 0 TS my 120 00 255, SOK KRES SETE 
|| | | 
| 
Frie ANER SNG | 284 | 29,0'. 129,1] . | 28,9 
EL BEA ERRIY EE | PA (SJ UN TEN MESS 28,0 28, 
ENG Kyiikde: ER re 
El DEG fejn] 32 29| 19)! 3,2 
Materialet | 
tænkt som Blanding: 8,9 21,8 28,5 
Det ses tydeligt ved en Betragtning af Materialet, Linie 
for Linie, at Udvalget af mere eller mindre stærkt spring- 
befængte Ophavsplanter slet ingen paaviselig Indflydelse har paa 
Afkommets Beskaffenhed. Men en Betragtning af Materialet 
under Et, tænkt som Blanding af lige talrig Repræsentation 
i alle Rubriker, og delt i 3 Klasser, der i Tabellen ere afgrænsede 
med dobbelt optrukne Linier, viser en mægtig Indflydelse af 
Selektionen. ) 
Moderplanter med en Fejlslagningsprocent af henholdsvis 
0—15, 15—30 og 30—435 have herefter Afkom med en gennem- 
snitlig Fejlslagningsprocent af henholdsvis 9, 22 og 29 — hvad 
der i og for sig vilde være en smuk Illustration paa GaLton's 
Regel. 
Altsaa ogsaa her vil en Betragtning af Samfundet under 
50 
